„Óhíd” változatai közötti eltérés
a (→4.8. Lucázás) |
|||
(egy szerkesztő 12 közbeeső változata nincs mutatva) | |||
442. sor: | 442. sor: | ||
====a) Melyik napon szoktak regölni? ==== | ====a) Melyik napon szoktak regölni? ==== | ||
− | + | Karácsony napján reggel. A szokás az 1950-es években megszűnt. Legények regöltek, ezzel ajánlották magukat lányos házakhoz. (A szöveg egyezik a zalaszántói regölés szövegével, a teljes szöveget már nem sikerült lejegyezni.) (1,2,3,4,5,6,7) | |
====b) Meddig élt ez a szokás? ==== | ====b) Meddig élt ez a szokás? ==== | ||
− | + | A szokás az 1950-es években megszűnt. (1,2,3,4,5,6,7) | |
====c) Kik regöltek: legények, gyerekek? ==== | ====c) Kik regöltek: legények, gyerekek? ==== | ||
− | + | legények (1,2,3,4,5,6,7) | |
====d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.==== | ====d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.==== | ||
− | + | Legények regöltek, ezzel ajánlották magukat lányos házakhoz. (A szöveg egyezik a zalaszántói regölés szövegével, a teljes szöveget már nem sikerült lejegyezni.) (1,2,3,4,5,6,7) | |
===4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?=== | ===4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?=== | ||
− | + | Igen, vannak. Régebben 5 % volt. Ma 10 % az öreglegények száma a férfilakosság viszonylatában. (1,2,3,4,5,6,7) | |
===4.11. X-el díszített tejesfazék=== | ===4.11. X-el díszített tejesfazék=== | ||
====a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?==== | ====a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?==== | ||
− | + | Igen, ismeretes, kettő X volt rajtuk. (3,5,7) | |
====b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk? ==== | ====b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk? ==== | ||
− | + | 2 (3,5,7) | |
====c) Hol szerezték be ezeket?==== | ====c) Hol szerezték be ezeket?==== | ||
− | + | Sümegen készítették őket. (3,5,7) | |
===4.12=== | ===4.12=== | ||
====4.12.1. Szoktak-e az év valamelyik napján fáklyát, söprű vagy valami más tárgyat meggyújtva a levegőbe dobni? ==== | ====4.12.1. Szoktak-e az év valamelyik napján fáklyát, söprű vagy valami más tárgyat meggyújtva a levegőbe dobni? ==== | ||
− | + | Nem szoktak. (1,4,5) | |
− | + | ===a) Melyik napon, === | |
− | + | n.a. | |
− | + | ===b) miért, === | |
− | + | n.a. | |
+ | ===c) kik végezték? === | ||
+ | n.a. | ||
+ | ===d) Meddig élt ez a szokás?=== | ||
+ | n.a. | ||
====4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani? ==== | ====4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani? ==== | ||
− | + | ===a) Melyik napon, === | |
− | + | n.a. | |
− | + | ===b) miért, === | |
− | + | n.a. | |
− | + | ===c) kik végezték? === | |
+ | n.a. | ||
+ | ===d) Meddig élt ez a szokás?=== | ||
+ | n.a. | ||
===4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)=== | ===4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)=== | ||
− | + | Alakoskodás (öltözet, láncos bot nem volt). A gyerekek a lábbelijüket kitisztították és az ablakba tették (amelybe a szülők beletették a csokoládé Mikulást, és a nyírfaágat – ez volt a virgács) és mondták, hogy a Mikulás hozta az ajándékot. A jó gyerek nem kapott virgácsot a rosszul viselkedő gyerek kapta a virgácsot intés végett. A tiszta cipőt 5-én este kellett az ablakba tenni, az ajándékot 6-án reggelre került a kiscipőkbe. A gyerekek kérdezték egymástól „Na mit hozott a Mikulás!” (1,2,4,7) | |
===4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.=== | ===4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.=== | ||
− | + | Első pásztor, második pásztor, harmadik pásztor, Koledó (öreg pásztor), angyal. (3,5,7) | |
===4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?=== | ===4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?=== | ||
− | + | Szent Vendel. (3,6,7) | |
===4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?=== | ===4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?=== | ||
− | + | Elvisz az Ördög! Elvisz a Krampusz! (ezt olyan ördögfélének tartották) Ha 8 órára itthon nem leszel, elvisz a rézfarkú bagó. (2,4,7) | |
===4.17. Diódobálás === | ===4.17. Diódobálás === | ||
====a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás? ==== | ====a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás? ==== | ||
+ | Nem volt. Karácsonymásnapján dióval pároztak. Marokba fogták a diót és kérdezték pár-e vagy sem. Ha eltalálta, akkor a diót elnyerték, ha nem, akkor maradt a kérdezőnél. Aprószentekkor korbácsoláskor a következő mondókát mondták: | ||
+ | „Hála Isten megértük az aprószentek napját, kelléses ne legyél, beteg ne legyél, vizért künnek, borért menj. Borért künnek, vizért menj. Szófogadó légy.” Aprószentek napja, december 28-án reggel volt a korbácsolás. A korbácsot fűzvesszőből fonták. (3,5,6) | ||
====b) Mikor, hol, miért? ==== | ====b) Mikor, hol, miért? ==== | ||
− | + | Karácsonymásnapján dióval pároztak. (3,5,6) | |
====c) Írjuk le tömören a szokást?==== | ====c) Írjuk le tömören a szokást?==== | ||
− | + | Marokba fogták a diót és kérdezték pár-e vagy sem. Ha eltalálta, akkor a diót elnyerték, ha nem, akkor maradt a kérdezőnél. Aprószentekkor korbácsoláskor a következő mondókát mondták: | |
+ | „Hála Isten megértük az aprószentek napját, kelléses ne legyél, beteg ne legyél, vizért künnek, borért menj. Borért künnek, vizért menj. Szófogadó légy.” Aprószentek napja, december 28-án reggel volt a korbácsolás. A korbácsot fűzvesszőből fonták. (3,5,6) | ||
===4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?=== | ===4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?=== | ||
+ | Tüskét vágó embert láttak benne, amelyet felszippantott a hold. (3,4,7) | ||
− | + | [[Kategória:Erenye]][[Kategória:Mihályfa]][[Kategória:Zalaszentgrót]][[Kategória:Sümeg]][[Kategória:Csáford]][[Kategória:Kisgörbő]][[Kategória:Nagygörbő]][[Kategória:Káptalantóti]][[Kategória:Szalapa]][[Kategória:Türje]][[Kategória:Döbörce]][[Kategória:Sümegcsehi]][[Kategória:Tekenye]][[Kategória:Vasvár]][[Kategória:Keszthely]] | |
− | [[Kategória: | + | [[Kategória:Óhídi zenészek]] |
+ | [[Kategória:Helybéli zenészek]] |
A lap jelenlegi, 2014. szeptember 16., 12:28-kori változata
Adatlap
Adatfelvétel ideje: | 1986. november |
Adatközlők: | (1.) Borda Dénesné, 1907 |
(2.) Molnár Nándorné, 1910 | |
(3.) Gyarmati Péterné, 1921 | |
(4.) Parrag Imréné, 1937 | |
(5.) Németh Ferencné, 1923 | |
(6.) Palkovics Endréné, 1943 | |
(7.) Adorján Gáborné, 1937 | |
Gyűjtötte: | Bálint Imre |
Wiki feldolgozás: | Szakolczai Zsófia |
A település a Wikipedián: | |
weboldal: |
1. Külső kapcsolatok, történeti tudat
1.1. Mit tudnak a község keletkezéséről? Hogyan jött létre?
A török hódoltság idején a falu közepén levő rossz híd előtt a menekülő török csapat egyik katonájának a lova megtorpant, s a harcos így kiáltott fel: „Óh híd!” A falu közepén folyik az Öregárok patak, amely szétválassza Óhíd és Erenye településeket későbbiekben egyesültek. A patakon lévő fahídról kapta a község a nevét. (1,2,3,4,5,6,7)
1.2. Melyek a község régi családjai? Sorolják fel ezeket és azt is ha tudnak régen beköltözött s itt gyökeret vert családokról, feljegyezve, hogy honnét kerültek ide.
Gyarmati, Bödöcs, Keszei, Mándli, Hetyei, Séllei, Légmán, Bíró, Kovács, Németh. (1,4,6,7)
1.3. Tudnak-e arról, hogy a faluban valahol, valamikor nagyobb számban települtek-e be,? Honnan, milyen nemzetiségűek?
Nem érkeztek. (2,3,5)
1.4. Tudnak-e arról, hogy a faluból költöztek-e nagyobb számba valahova? Hova, mikor?
Kadarkut. 1946. Négy család. (3,4)
1.5. Mely falvakat tartanak magukéhoz leginkább hasonlónak közelebbi vagy távolabbi vidéken? Miben áll a hasonlóság?
Mihályfa. (1,4,5)
1.6. Beletartozik-e a falu valamilyen tájegységbe, népcsoportba, vidékbe? Melyikbe?
Zalaszentgrót – szőlőtermesztés miatt. (2,4,5,6)
1.7. Milyen közeli tájegységről, csoportokról, vidékekről tudnak? Kérdezzük meg, hogy mely községeket sorolják a csoportokba.
Csáford, Huszonya, Aranyadi hegyek szőlőtermesztés miatt. (1,2,3)
1.8. Milyen híres községekről tudnak, miről híresek ezek?
Sümeg a fazekasokról, Zalaszentgrót a szőlőoltókról. (1,4,5,6,7)
1.9. Csúfolták-e a falut valamivel a környékbeliek vagy az itteniek mely más községekről tudnak-e csúfolódó mondásokat?
„Óhídon meghúzták a padot.” A régi templomban volt egy hosszú pad, amelyen 32 férfi fért el. Egyik alkalommal megbeszélték, hogy meghúzzák a padot, hogy minden óhídi férfi beleférjen. A pad meg is nyúlt és ráülhetett minden falubeli ember. (1,6,7)
1.10. Szoktak-e régebben más falvakból házasodni? melyekből gyakrabban, esetleg melyekből nem? Soroljuk fel az emlegetett falvakat, törekedve annak megállapítására, hogy az összeházasodás jelentős vagy szórványos volt.
Csáford, Kisgörbő, Nagygörbő, Mihályfa. (1,2,4,5)
1.11. Hova szoktak régebben gyakrabban járni: a, vásárra,b, piacra,c, búcsúra. d, búcsújáró helyre?
a) Vásárra:
Türje: Szent Mihályi vásár szeptember 29. Zalaszentgrót: Húsvét előtt, Gergely napján, május 9-én, Karácsony előtt. Sümeg: az év minden hónapjában volt vásár a következőket sikerült lejegyezni: januárban Szent Páli, februárban gyertyaszentelői, márciusban a böjtközépi, áprilisban nagyböjti, májusban áldozói, júliusban Sarlósi, augusztusban Bertalani, októberben Dömötöri, novemberben Erzsébeti, decemberben aprószenteki. (3,6,7)
b) Piacra:
Sümegre: hétfői és pénteki napokon. Zalaszentgrótra: csütörtöki napokon.
c) Búcsúra (Mikor, hova?):
Mihályfa kisasszonyi, szeptember 8. Szalapa Mária neve napi szeptember 12. Kisgörbő Károly hercegi november 4. Zalaszentgrót Imre napi november 5. Döbröce Krisztus Királyi október utolsó vasárnapján. Sümegcsehi szeptember utolsó vasárnapján, Nagygörbő Szent Margiti búcsú június 10. Türje István napi augusztus 20. Tekenye Anna naspi. (1,2,4,5)
d) Hova szoktak régebben gyakrabban járni búcsújáró helyre?
Sümeg: Mária neve napi, szeptember 12. és Jézus szíve júniusban és fájdalmas pénteki. Vasvár augusztus 15-én. (1,2,3,4,5,6,7)
1.12. Hova szoktak régebben innen munkába járni s milyen munkára? (summás, csépelni, cselédeskedni, stb...)
Zalaszentgrót, Somogy és Fejér megyékbe. (1,2,6,7)
1.13. Ide ugyanilyen célból honnan szokta jönni munkára?
Nem jöttek, illetve nem volt szükséges. (1,4,7)
1.14. Készítettek-e a helybeliek eladásra más faluban:
a) kocsikasokat
n.a.
b) vesszőkosarakat
Más faluba eladásra készítettek vesszőkosarat. A felsorolt eszközöket a helyi mesterek készítették. Amelyet a kérdőív kérdez. (2,3,6)
c) szalmafonatú edényeket
n.a.
d) szövőbordát
n.a.
e) favillát
n.a.
f) fagereblyét
n.a.
g) faboronát
n.a.
h) egyebet?
n.a.
i) Ha ezeket helyben egyáltalán nem készítették, akkor melyik falvakban lehetett ezeket beszervezni?
n.a.
1.15. Hol készített cserépedényeket használtak?
A sümegi vásáron vagy a faluba hozták lovaskocsival a sümegi cserepesek vándorárusok módján. A sümegi cserepes neve: Patonai. (5,7)
1.16.
a) Milyen vándorárusok jártak a faluba?
Sümegi meszesek ma is. Keszthelyi halárusok ma is, régebben a „halas asszonyok” fejkosárban, a férfiak háti kosárban szállították a halat, majd kerékpárral érkeztek, ma kis teherautóval. Borkővágó és felvásárló 1945-ig + a borseprőt tiprózsákba tették a bor kiszivárgott belőle a bennmaradott seprőt ujjnyi vastagokra felszerelték és megszárogatták és ezt is megvették. Cigánykovácsok 1940-ig, tót üvegesek 1944-ig, szitajavítók 1960-ig, sümegi fazekasok 1956-ig. (1,2,3,4)
b) Honnan jöttek?
Sümeg, Keszthely
c) Hogy hívják őket (licsések, kránicok, bosnyákok, paprikások, meszesek, faszerszám-árusok, sonkolyosok, deszkások, olaszok, üvegesek, edényfoldozók, fazekasok, stb.)?
meszesek, "halas asszonyok", borkővágók és felvásárlók,cigánykovácsok, tót üvegesek, szitajavítók, fazekasok
d) Mit árultak?
halat
1.17. a)A helybelieknek milyen más falvak határában voltak szőlői jelentősebb számban?
A helybelieknek más falvak határában voltak szőlői: Tekenye, Szalapa, Mihályfa, Kisgörbő, Nagygörbő. A helyi szőlőhegyen más falvak lakóinak volt szőlőbirtoka. Káptalantóti és Tekenye. (3,4,5)
1.17. b) Volt-e a helyi szőlőhegyen más faluban lakónak szőlőbirtoka? (A községeket mindegyik esetben soroljuk fel, a méretekre ügyelve.)
A helyi szőlőhegyen más falvak lakóinak volt szőlőbirtoka. Káptalantóti és Tekenye. (3,4,5)
1.18. a) A mai község határában hány egykori vagy mai temetőről tudnak? Soroljuk fel ezek neveit!
Temető volt a középdülőben ahol egykoron a falu volt. Temető volt a Homokgödör vagy kápolnadombon, ahol ma templom van. A mai temető a Kertalla dülőben található. (1,2,4,5)
1.18. b) Tudnak-e a falu határában olyan helyet, ahonnan nagyobb tömegben kerültek elő emberi csontok?
n.a.
1.19. Voltak-e a falunak fogadott ünnepei, melyek és miért?
December 4. Borbála napján. Július 26. Szent Anna napján a Huszonyai hegy fogadott ünnepe – jégverés miatt. (1,2,5,7)
2. Termelés, munka
2.1. Használtak-e a két világháború között egymáshoz erősítve 2-3 boronát a szántás elegyengetéséhez? (ritkán, általános, kizárólagos)
Használtak ritkán. (3,4,5)
2.2. Közepes gazdaságokban a két világháború között a gabonát milyen mértékben vetették kézzel és vetőgéppel?
a) kézi vetés: általános, ritka, nincs
A kézi vetés általános. (1,6,7)
b) a gépi vetés: általános, ritka, nincs.
A gépi vetés ritka. (1,6,7)
2.3. Használtak-e villás (a,) és gereblyés (b,) kaszacsapót vagy hajmókot (c)? Melyiket milyen sokan? Melyik mióta ismeretlen?
Villás kaszacsapót nem használták. A gereblyés és (hajmókos) hajtoványos kaszacsapót használják általánosan. (1,6,7)
2.4. Használtak-e a faluban olyan kéve kötő fát, amelynek vastagabb végén lapos nyílás volt, amibe a sarlót is be lehetett dugni?
A közlők nem emlékeznek ilyen kötőfára. (1,2,3,4,5,6,7)
2.5. Az egyéni gazdálkodás idejében búzából és rozsból hány kévét szoktak a mezőn keresztbe rakni? Hány keresztet raktak összekapcsolva a mezőn és mi volt ennek a neve?
Búzából rozsból mezőn egy keresztbe 18 kéve került. Az összekapcsolt keresztek neve kepe volt. Általában 4-5 keresztet kapcsoltak egybe. Ezt befolyásolta az, hogy milyen távolságra kellett a kévéket hordani és a termés mennyisége is. (1,3,5,7)
2.6. Ismerik-e a kepe szót és ez mit jelent? (Meghatározott számú összerakott kereszt vagy meghatározatlan számú kereszt.)Használták-e ezt a kifejezést a termés mennyiségének a meghatározására?
Igen ismerik. Több meghatározatlan számú gabonakereszt. A termés mennyiség meghatározásához nem használták. (4,6,7)
2.7. Milyen hosszú volt a csép nyele: 140 cm alatt., 144-155 cm között, 155 cm fölött?
150 cm a csép nyele. (5)
2.8. A két világháború között a gépi cséplés esetén állandó csapat járt-e a géppel, vagy a gazda állította a munkásokat - a gépészen és etetőn kívül - a rokonság, szomszédság köréből?
Állandó csapat járt a cséplőgéppel. (2,4,7)
2.9. A kicsépelt szalmát hogyan hordták kazalba 1930 körül? a, Nyárssal (3-4 m hosszú rúd, amire a szalmát felszúrták és a fej fölött vitték.) Tisztázzuk mikor és hogyan került a faluba és mennyire lett általános? b, Vízszintes rudakon c, Elevátorral d, Egyéb módon
Nyárssal, amelyre a szalmát felszúrták, amelyet előbb villával kis kupacba rakták, fej felett vitték. Vagy kis baglya szalmát vízszintes rudakon petrence rudakon kettő személy vitt. Vagy vasvillával (3 vagy 4 ágúval) a szalmát felszúrták és fej felett vitték adogatták egymásnak a kazalnak támasztott létrán a növekedő kazal tetejére. Ugyanígy a nyárson lévő szalmát is így adogatták a szalmakazalók egymásnak. (1,2,3,4)
2.10. Melyik évtizedben szűnt meg teljesen a hajdina termelése?
A hajdina termelése 1960-ban szűnt meg. (4,5,6,7)
2.11. Melyik évtizedben kezdődött és mikor lett általános a burgonya eke után, barázdába való vetése?
A burgonya eke utáni vetése az 1950-es években kezdődött. Kezdetben egyfelé szántó ekével, napjainkban már kétféle szántó (dobó) ekével készítik el a burgonya gumó helyét. Ez a burgonyavetési módszer nem általános. (1,2,3,4,5,7)
2.12. Írjuk le tömören a szénaszárítás munkamenetét (renden forgatatlan szárad, a rendet szétterítették, a rendet forgatták, szénaszárító állványt használtak - ez utóbbi formáját rögzítsük -, hányszor forgatták, milyen egységbe gyűjtötték.)
A renden forgatatlan szárad, a rendet szétterítik, a rendet forgatják, ágylásba szedik, vagy villahegyekbe, ezt baglyába szedik és pár napos ún. fórás után kazalba rakják. (1,2,6,7)
2.13. Mivel, milyen eszközzel hordták a kazalból a napi száraztakarmányt az istállóba (nagyobb méretű kosárban, villával hajdivánnal, - két íjszerű káva -)? Ha valamelyik új, akkor azt honnan ismerték meg?
Nagyobb méretű kosárban (törekes kosár) vagy villával vagy párfödélben 1,5x1,5 m-es zsákvászonból készült. A kazal megbontását szénavágóval vagy kaszával vágtak le egy fogást. Vagy szénavonyogóval húzkodták ki a napi takarmányt. (4,6,7)
2.14. Jegyezzük fel az igánál (járomnál):
a) az iga felső fájának nevét:
járomfa
b) a rudat rögzítő szög nevét /gúzs/:
rúdszeg
c) a külső szegek /igaszeg/ nevét:
igaszeg igaaljafa igabéfa (1,2,3,4)
2.15.
a) Almozáshoz használták-e a fák leveleit?
Igen, ősszel és tavasszal. Kevesen. (1,4,6,7)
b) Milyen mértékben (sokan, kevesen)?
kvesen
c) Melyik évszakban?
ősszel, tavasszal
2.16.
a) A ló befogásánál 1930 körül alkalmaztak-e szügyre erősített tartóláncot?
1930 körül a tartóláncot a szügyre csatolták. Ez a régebbi módszer. Az újabb módszer a nyaklóra kötött tartólánc. (1,3,7)
b) Melyik mód régibb, újabb?
Ez a régebbi módszer. Az újabb módszer a nyaklóra kötött tartólánc. (1,3,7)
c) Ez utóbbit honnan ismerték?
n.a.
2.17. Mit neveztek szekérnek, mit neveztek kocsinak (teherhordó szekér, lovasszekér, szénaszállító szekér, marhásfogat stb.)?
A szekeret az igásmarha húzta. A kocsit a ló húzta. (1,3,5,7)
2.18. A szálastakarmányt szállító szekér milyen hosszú centiméterben vagy sukkban (1 sukk = kb. 32 cm)? Ha egyáltalán van nyújtott hosszúszekér és vendégoldallal szállítás, akkor tisztázzuk, hogy melyik elterjedtebb és régibb.
Volt 2 m-es, 4 m-es és 5 m-es. A vendégoldallal való szállítás a TSZ világban jött be az 1960-as évektől. (1,2,4)
2.19. A nyomorúd leszorítása a szekér hátulján milyen eszköz segítségével történt? Írjuk le a formáját és a nevét, és azt is, ha a kötélen kívül nincs más eszköz.
A szekér hátulján álló csigával, amely 160-180 cm hosszú 10x10 cm négyzet alapú két végén hengeresre kialakított fa négyzetes oldalain 2-2 db téglalap alakú lyuk a lapocka fák részére. A nyomórúdon átvetett kötelet a csiga két végébe akasszák és a lapockafák segítségével forgatják vagy a nyomórúd és a kocsioldal kélt végére a kötelet x alakban felteszik és a kötél egyik végét erősen meghúzzák, majd megkötik. (1,3,6,7)
2.20. Milyen a lovas szekér, lovaskocsi saroglyája: egyenes, enyhén ívelt, erősen ívelt, nem volt saroglya.
Enyhén ívelt. (5,6)
2.21.
a) Írjuk le, rajzoljuk vagy fényképezzük, hogy milyen volt a vesszőből készült szekérkas formája.
Az üléskas a szekér oldalához volt igazítva trapéz alakú fűzvesszőből fonták. Háttámlája is fonott volt. Ülése alatti része üres volt, ahova az útipoggyászt is tehették. Szüreti felvonuláskor és lakodalmas alkalmakkor még 4 db-ot is feltettek a kocsira. (3,4,5)
b) Használtak-e kettőt is?
...lakodalmas alkalmakkor még 4 db-ot is feltettek a kocsira. (3,4,5)
2.22. Szokták-e a vonómarhát paktokltatni s melyik évszakban? Sokan, kevesen, csak ökröket vagy teheneket is.
Az igásökröket patkolták tavasz, nyár, őszi időszakokban általánosan, illetve sokan. Télen nem patkoltatták, mert csúsztak az állatok. A teheneket ritkábban patkoltatták, illetve kevesen. (1,2,5,6)
2.23. A fejőedény régi neve?
Zséter. (4)
2.24. A befogott marhát milyen szavakkal
a) indítják
Huu! Haa!
b) terelik jobbra
Jobbra: Hajszt!
c) és balra
Balra: Hii! A növendék marha becce, a szopósborjút bocinak hívják. (4,5,6)
2.25. Milyen szavakkal hívogatják a disznót?
No Coca nee! (4,5,6)
2.26. Milyen szavakkal hívogatják a tyúkot?
Pi! Pi! Pi! (5,6)
2.27. Milyen szavakkal hívogatják a kutyát?
A nevéről szólítják: Mazsola gyere ide! Vagy Topikám gyere ide! (1,5,6)
2.28. Kender és len töréséhez milyen eszközt használtak? (Tilót típusú törőt, lábbal mozgatott kötyüs törőt, törővályut, sulykot.)
A tilótípusú törőt. (1,2,6,7)
2.29.
a) Milyen típusú rokkát használtak s mi a neve: fekvő (a), ferde (b), álló (c)?
A fekvő típusú rokkát használták. (3,6,7)
b) A két kerék egymáshoz viszonyított helyzete.
n.a.
3. Ház és háztartás
3.1. A mai község határán volt-e korábban több egymástól elkülönülő házcsoport, aminek külön neve is volt (esetleg korábban önálló falú?
a) Hogy hívták ezeket?
A község a Középdülőből települt át a mostani helyére. Lakott házcsoportjai a Palánkos és Erenye. (3,5,7)
b) Miért volt így?
n.a.
c) Tudnak-e arról, hogy a községnek mindig itt volt-e a helye, vagy máshonnan települtek át a határ valamelyik részéről? Melyikből?
A község a Középdülőből települt át a mostani helyére. (3,5,7)
3.2. Melyik évtizedben bontották le az utolsó boronából készült lakóházat? Ahol ilyen nem volt, ott az utolsó favázas sövényházak végső megszűnését nyomozzuk.
Az 1930-as években. (1,5,7)
3.3. Hogyan alakították át a régi szabadkéményes és füstöskéményes házak füstvezetékét. (Hova helyezték a kéményt: falba, fal mellé? Szabad kémény esetén hogy történt ez? Mióta építenek (évtized) kizárólag zárt kéményt?
A régi szabadkéményes és füstöskémnyes házak füstvezetékét átalakítása úgy történt, hogy a fal mellé építették a kéményt. 1920-tól építenek zárt kéményt. (2,4,7)
3.4. A legrégibb házakon a szoba + konyha + kamra résznek hány bejárata volt a szabadba? Hova nyíltak ezek az ajtók? (Pitvarba, tornácra, gangra, udvarra, stb.)
Ha nem volt tornác, akkor az ajtó a konyhából nyílott az udvarra. Ha a tornác volt, akkor a konyhaajtó is külön nyílott és a kamra ajtó is külön nyílott a tornácra. A szoba bejárata mindkét esetben a konyhából volt. (1,3,6,7)
3.5. Állapítsuk meg azt, hogy volt-e a faluban kereszt-mestergerendás ház. (Ez esetben a padlásgerendák a ház hossztengelyének irányában feküdtek. Ha ilyent látunk, biztosra vehetjük a kereszt-mestergerenda egykori létét.) Előfordul-e földfalú házaknál mestergerenda?
Volt. De az 1940-es években lebontották. (6,7)
3.6. Melyik évtizedben lett általános a rakott sparheltek használata a faluban?
1890 és az 1900-as évtizedben és 1920-as évtizedet is említették. (1,2,3,4,5,6,7)
3.7. Melyik évtizedben lett általános a kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak” „tömbházak” építése? Mikortól kezdve nem építenek már egysoros (szoba+konyha+kamra+szoba, kamra egyvégtében) házakat?
Egysoros házakat 1956-ig építettek. 1956-tól a sátortetős „kockaházak” építése lett általános. (1,3,5,7)
3.8. Tudnak-e olyan régi házról, amelynek szobájában egykor a konyhából fűtött kemence volt és nem kályha?
Igen. A volt orvosi rendelőnél. (1,2,3,6,7)
3.9. A konyhai kemencét hova építették: a, a konyha padlószintjére b, alacsony 10-20 cm magas emelvényre, padkára c, normál magasságú 50-70 cm magas padkára
Alacsony 10-20 cm magas emelvényre, padkára. (1,5,7)
3.10. Volt-e kiugró középrészes (torkos) pajta, illetve L alaprajzú, sokszögű, továbbá leeresztett oldaltoldású pajta? (A fennálló pajtákról készítsünk egészen vázlatos alaprajzot, méretek nélkül, de az egyes részek nevének rögzítésével.
A téglalap alapú lábas pajta volt általános. (6,7)
3.11. Kemencében, kályhában, nyílt tűzön főzés esetén hogyan használták a fazékkiszedő villát? a, Egyik ágát akasztották a fazék fülébe. b, Két ág közé fogták a fazekat. c, kerekes kiszedővillát alkalmaztak. Mi volt ezeknek a neve?
A fazékkiszedő villa 3 ágú volt és a fazék alá tették és úgy emelték ki a cserépfazekat a tűzről. (3,5,6,7)
3.12.
a) Savanyítottak-e egészben tarlórépát törköly között vagy más módon?
n.a.
b)Savanyítottak-e egészben káposztafejeket?
Nem. Káposztát szelve savanyították. (1,2,3,4,5,6,7)
3.13. Melyik évtizedben szűnt meg általánosan a kenyér házi sütése? (Nem készítése!)
1962-ben. (2,3,5,6)
3.14. Régen milyen formájú kenyértartót használtak a kamrában: csillagos forma, vesszőíves, stb.? Egy faluban többféle is lehetett.
A c) ábrán rajzolt formájút. Vesszőíveset. (1,2,4,7)
3.15. Használtak-e füllel ellátott dongás vajköpülőt? Ha lehet, készítsünk rajzot vagy fényképet róla.
Igen használtak. Kis hordó formájú volt. Dongás vajköpülőt az adatközlők nem tudtak mutatni és az ismerőseiknél sem volt található. (1,2,3,4,5,6,7)
3.16. A fából készült hajdina- és kölestörők ütőjéről készítsünk vázlatrajzot! (Lehetett áttört nyelű, forgórészeknél keskenyített, stb.
Nem emlékeznek sem a hajdina sem a kölestörőkre. (1,2,3,4,5,6,7)
3.17. Hajdinából, ahol ez nem volt kölesből, liszttel sűrítve készítenek-e olyan kását, amit aztán kiszaggatva fogyasztottak? A készítés lényeges mozzanatait írjuk le. Mi a neve (ganca, gánica, stb.)?
Nem készült. Disznóöléskor viszont hajdinás véres hurkát készítettek. (1,2,3,4,5,6,7)
3.18. Milyen formájú töltetlen kalácsokat szoktak sütni: karácsonyra, húsvétra, mindenszentekre, lakodalomra? (pl. fonott hosszúkás, fonott kör alakú, sima kör alakú, kifli alakú, rácsos kör alakú. (Lehetőleg készítsük róla rajzot. Mi volt ezek neve?
Fonott kalács. Kuglóf. (5,6,7)
3.19. Mióta és hogyan készítenek gyakrabban lecsót? (A lényeg a lecsó összetételi arányának tisztázása: mennyi paradicsom, hagyma, krumpli, paprika került bele; milyen volt ezek aránya?
Az 1950-es évek óta. Az ezt megelőző időszakban sült paprikát készítettek. A lecsó összetételi aránya családonként változik: zsírban hagyma, paprika, paradicsom, tejfel és cukor; olajban hagyma, rizs, paradicsom, burgonya, paprika és kolbász. (1,2,3,4,5,6,7)
3.20. Mióta fogyasztanak (évtizednyi pontossággal) rendszeresen nyers paprikát és paradicsomot?
1900-ig sikerült visszamenni. Azelőtt a nyers vöröshagyma fogyasztása volt általános. (1,2,3,4,5,6,7)
3.21. Milyen sült tésztát tettek a „karácsonyi asztalra” (szenteste, ünnepi asztalra)?
Hosszúkás kalácsot. (1,2,3,4,5,6,7)
3.22.
a) Régen viseltek-e a férfiak ünnepre széles gatyát felsőruhaként?
Igen, viseltek. És 7 szélből készült. (4,6,7)
b) Hány szélből készült?
7 szélből (4,6,7)
3.23. Melyik évtizedig viseltek az asszonyok derékban rögzített szoknyát réklivel vagy blúzzal? (Ennek ellentéte az egyberuha.)
1940-es évekig. (1,2,3,4,5,6,7)
3.24. Szoktak-e a faluban az asszonyok is vásznat szőni, s melyik évtizedben szűnt meg ennek gyakorlata?
1940-ig. Általában a takács szőtt. (1,3,5,7)
3.25. Melyik évtizedig volt „kötelező” az asszonyok számára az udvaron kívül a fejkendő viselete?
Az 1930-as évekig. (1,3,7)
3.26. Szokásban volt-e és meddig az, hogy a lakószobában két ágyat párhuzamosan egymás mellé tettek?
Igen szokás volt általában a 60-as évekig. Az új lakásokba már nem ágyat helyeznek el, hanem heverő, rekamié, francia ágy kerül a hálószobába. Viszont a régebbi lakásoknál még ma is a két ágy párhuzamosan egymás mellett van. (1,2,4,6,7)
4. Család, közösség, világkép
4.1.
a) Melyik évszakban (hónapban) tartották 1910. körül a legtöbb esküvőt?
Szeptember, október, november hónapokban tartották 1910-ben az esküvőt. (1,3,5,7)
b) Melyik évszakban nem tartottak esküvőt?
Esküvőt nem tartottak Nagyböjtben Húsvét előtti 7 héten át. És az Ádventben, amely Karácsony előtti 4 héten át. Az előbb leírt időponton kívül az év többi hónapjában az esküvők szórványosak voltak. (1,3,5,7)
4.2. Melyik nap volt a héten az esküvő megtartásának hagyományos napja?
a) 1910 körül:
Vasárnap (1,2,4,5,6)
b) 1930 körül:
Vasárnap(1,2,4,5,6)
4.3.
a) Hol szokták tartani a lakodalmat? Csak az egyik fél házánál? Melyiknél?
Amelyik házhoz a fiatalok kerültek. Ott volt a lakodalom, ha egyik félnél volt a lakodalom. Ha két helyen volt a lakodalom, akkor mind a két helyen volt főétkezés ugyanis egyik helyen a vőlegény rokonai voltak hivatalosak, a másik helyen a menyasszony rokonai voltak hivatalosak. (1,2,4,5,7)
b) Hol volt és mikor a főétkezés, illetve volt-e két egyenrangú étkezés?
Ha két helyen volt a lakodalom, akkor mind a két helyen volt főétkezés....(1,2,4,5,7)
c) Ha két helyen volt a lakodalom, hogyan oszlottak meg a vendégek?
Ha két helyen volt a lakodalom, akkor mind a két helyen volt főétkezés ugyanis egyik helyen a vőlegény rokonai voltak hivatalosak, a másik helyen a menyasszony rokonai voltak hivatalosak. (1,2,4,5,7)
4.4.
a) Hol zajlik le 1980 körül a lakodalom? (Figyelemmel az előző pontban foglaltakra.)
Általában egyik félnél. Ahova az összes rokonság meghívást kap. Az udvaron készült sátorban is tartják, ahol mindenki bőven elfér. Vagy a községi kultúrházban. Vagy esküvő a tükörteremben a Helikon Kastélyban és az étkezés valamelyik étteremben közösen zajlik le. (1,2,3,4,5,6,7)
b) Mennyire és mióta szokás a lakodalom nem otthon való tartása?
n.a.
4.5. Meghívás módja a lakodalomban (kit hívnak /vőfély, szülők, vendéghívogatók, jegyespár, levél, stb./, hányszor, és a lakodalomhoz viszonyítottan milyen időpontban?)
a) 1910 körül:
1910 körül. Vőfény hívott. A násznépet, násznagyot, koszorúsasszonyt, vőfényeket, koszorúslányokat a jegyespár hívta. Vendéghívogatók: Holnap lesz a Keszei Nándor és a Helyei Olga lakodalma éles késsel, bő torokkal, könnyű lábbal jöjjenek.(2,4,7)
b) 1930 körül:
1980 körül. Nyomtatott meghívóval levélben 1 hónappal előbb. A jegyespár is hív a szűkebb rokonság köréből. Násznagyot és koszorús asszonyt még hívnak, de vőfények már nem szerepelnek a násznépben. (2,4,7)
4.6.
a) Volt-e a lakodalom során szándékolt tányér- (tál, cserép) törés és hol?
Nem volt. „Néphiedelem” – az esküvői szertartáskor a jelenlévők azt figyelték, hogy az oltáron lévő gyertya a vőlegény vagy a menyasszony felől ég jobban. Amelyik felől jobban, az él tovább. (4,5,6)
b) Ki, mikor és miért tört cserepet?
n.a.
c) Volt-e valamilyen szövegmondás ezzel kapcsolatban? =
n.a.
d)Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.7. Tánczene. (A tánczene esetleges időbeli változásait rögzítsük!)
a) Általában honnan hoztak zenészeket: helybelieket, más falusiakat?
Helybeliek voltak. (1,2,4,7)
b) Milyen hangszereken játszottak?
Hegedű, cimbalom, síp, nagybőgő volt és hangszerük.(1,2,4,7)
c) Hány főből állott a zenekar?
A zenekar 3-4 tagú volt. (1,2,4,7)
d) Mikor lép a gombos és tangóharmonika a zenekarba?
A tangóharmonika az 1940-es évekbe kerül a zenekarba. Az 1970-es évektől viszont a dob, dzsesszorgona, harmonika összetételű zenekar szorítja ki az előbb felsoroltakat.(1,2,4,7)
4.8. Lucázás
a) Volt-e lucázás és mely napon?
December 13-án reggel vagy előtte este. (3,5,7)
b)Írjuk le tömören a szokást (alakos - nem alakos, köszöntés, zene, szalma, törek, fatuskó stb. elemekkel). A kötött szöveget szó szerint írjuk le.
A lucázók szalmát vittek magukkal. A lakás ajtója előtt beszóltak – „Szabad-e lucázni?” A házigazda szabadott mondott. Bementek a házba és elkezdték: „Luca, Luca kitty-kotty kelekotty tojanak a tiktyok, luggyok, kendtekassszonynak annyi csibéje legyen, mint égen a csillag, mint réten a fűszál. Luca-Luca gögyöge, Van-e szilva, körte, Ángyomasszony terítse le had kapkodjam össze.” A fizetség aszalt gyümölcs volt. (3,5,7)
4.9. Regölés
a) Melyik napon szoktak regölni?
Karácsony napján reggel. A szokás az 1950-es években megszűnt. Legények regöltek, ezzel ajánlották magukat lányos házakhoz. (A szöveg egyezik a zalaszántói regölés szövegével, a teljes szöveget már nem sikerült lejegyezni.) (1,2,3,4,5,6,7)
b) Meddig élt ez a szokás?
A szokás az 1950-es években megszűnt. (1,2,3,4,5,6,7)
c) Kik regöltek: legények, gyerekek?
legények (1,2,3,4,5,6,7)
d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.
Legények regöltek, ezzel ajánlották magukat lányos házakhoz. (A szöveg egyezik a zalaszántói regölés szövegével, a teljes szöveget már nem sikerült lejegyezni.) (1,2,3,4,5,6,7)
4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?
Igen, vannak. Régebben 5 % volt. Ma 10 % az öreglegények száma a férfilakosság viszonylatában. (1,2,3,4,5,6,7)
4.11. X-el díszített tejesfazék
a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?
Igen, ismeretes, kettő X volt rajtuk. (3,5,7)
b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk?
2 (3,5,7)
c) Hol szerezték be ezeket?
Sümegen készítették őket. (3,5,7)
4.12
4.12.1. Szoktak-e az év valamelyik napján fáklyát, söprű vagy valami más tárgyat meggyújtva a levegőbe dobni?
Nem szoktak. (1,4,5)
a) Melyik napon,
n.a.
b) miért,
n.a.
c) kik végezték?
n.a.
d) Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani?
a) Melyik napon,
n.a.
b) miért,
n.a.
c) kik végezték?
n.a.
d) Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)
Alakoskodás (öltözet, láncos bot nem volt). A gyerekek a lábbelijüket kitisztították és az ablakba tették (amelybe a szülők beletették a csokoládé Mikulást, és a nyírfaágat – ez volt a virgács) és mondták, hogy a Mikulás hozta az ajándékot. A jó gyerek nem kapott virgácsot a rosszul viselkedő gyerek kapta a virgácsot intés végett. A tiszta cipőt 5-én este kellett az ablakba tenni, az ajándékot 6-án reggelre került a kiscipőkbe. A gyerekek kérdezték egymástól „Na mit hozott a Mikulás!” (1,2,4,7)
4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.
Első pásztor, második pásztor, harmadik pásztor, Koledó (öreg pásztor), angyal. (3,5,7)
4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?
Szent Vendel. (3,6,7)
4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?
Elvisz az Ördög! Elvisz a Krampusz! (ezt olyan ördögfélének tartották) Ha 8 órára itthon nem leszel, elvisz a rézfarkú bagó. (2,4,7)
4.17. Diódobálás
a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás?
Nem volt. Karácsonymásnapján dióval pároztak. Marokba fogták a diót és kérdezték pár-e vagy sem. Ha eltalálta, akkor a diót elnyerték, ha nem, akkor maradt a kérdezőnél. Aprószentekkor korbácsoláskor a következő mondókát mondták: „Hála Isten megértük az aprószentek napját, kelléses ne legyél, beteg ne legyél, vizért künnek, borért menj. Borért künnek, vizért menj. Szófogadó légy.” Aprószentek napja, december 28-án reggel volt a korbácsolás. A korbácsot fűzvesszőből fonták. (3,5,6)
b) Mikor, hol, miért?
Karácsonymásnapján dióval pároztak. (3,5,6)
c) Írjuk le tömören a szokást?
Marokba fogták a diót és kérdezték pár-e vagy sem. Ha eltalálta, akkor a diót elnyerték, ha nem, akkor maradt a kérdezőnél. Aprószentekkor korbácsoláskor a következő mondókát mondták: „Hála Isten megértük az aprószentek napját, kelléses ne legyél, beteg ne legyél, vizért künnek, borért menj. Borért künnek, vizért menj. Szófogadó légy.” Aprószentek napja, december 28-án reggel volt a korbácsolás. A korbácsot fűzvesszőből fonták. (3,5,6)
4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?
Tüskét vágó embert láttak benne, amelyet felszippantott a hold. (3,4,7)