„Veszprémgalsa” változatai közötti eltérés
a |
|||
(egy szerkesztő 89 közbeeső változata nincs mutatva) | |||
80. sor: | 80. sor: | ||
====a) Vásárra: ==== | ====a) Vásárra: ==== | ||
− | + | Jánosháza, Devecser Sümeg. (1,2,3,4,5) | |
====b) Piacra: ==== | ====b) Piacra: ==== | ||
− | + | Jánosháza szerdánként (disznópiac, de vittek: baromfit, tejfölt, túrót). (1,2,3,4,5) | |
====c) Búcsúra (Mikor, hova?):==== | ====c) Búcsúra (Mikor, hova?):==== | ||
+ | Minden faluba (kerékpárral messze eső falvakba is jártak mulatni a legények, egyébként a rokonokhoz). (1,2,3,4,5) | ||
====d) Hova szoktak régebben gyakrabban járni búcsújáró helyre?==== | ====d) Hova szoktak régebben gyakrabban járni búcsújáró helyre?==== | ||
− | + | Sümeg, Celldömölk (Mária napkor). (1,2,3,4,5) | |
+ | Vasvár, Csatka (szeptember 8.) (4,5) | ||
===1.12. Hova szoktak régebben innen munkába járni s milyen munkára? (summás, csépelni, cselédeskedni, stb...)=== | ===1.12. Hova szoktak régebben innen munkába járni s milyen munkára? (summás, csépelni, cselédeskedni, stb...)=== | ||
− | + | Szent György hegyre szőlőt kapálni. (1) | |
+ | Károlyházára mentek répát kapálni az 1930-as években. Szántani, aratni is jártak ide. (2) | ||
+ | Nagyatádra mentek summásnak. Pestre mentek cselédnek. (4) | ||
===1.13. Ide ugyanilyen célból honnan szokta jönni munkára? === | ===1.13. Ide ugyanilyen célból honnan szokta jönni munkára? === | ||
− | + | Nem jöttek. (1,2,3,4,5) | |
===1.14. Készítettek-e a helybeliek eladásra más faluban: === | ===1.14. Készítettek-e a helybeliek eladásra más faluban: === | ||
− | + | Nem vették, mindenki magának készítette. (1,2,3,5) | |
+ | Valaki készített a faluban, de nem pénzért adta, és nem ezzel foglalkozott elsősorban. A nevére már nem emlékezik. (4) | ||
+ | |||
====a) kocsikasokat==== | ====a) kocsikasokat==== | ||
− | + | n.a. | |
====b) vesszőkosarakat==== | ====b) vesszőkosarakat==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) szalmafonatú edényeket==== | ====c) szalmafonatú edényeket==== | ||
− | + | n.a. | |
====d) szövőbordát ==== | ====d) szövőbordát ==== | ||
− | + | n.a. | |
====e) favillát==== | ====e) favillát==== | ||
− | + | n.a. | |
====f) fagereblyét==== | ====f) fagereblyét==== | ||
− | + | n.a. | |
====g) faboronát ==== | ====g) faboronát ==== | ||
− | + | n.a. | |
====h) egyebet?==== | ====h) egyebet?==== | ||
− | + | n.a. | |
====i) Ha ezeket helyben egyáltalán nem készítették, akkor melyik falvakban lehetett ezeket beszervezni?==== | ====i) Ha ezeket helyben egyáltalán nem készítették, akkor melyik falvakban lehetett ezeket beszervezni?==== | ||
− | + | n.a. | |
===1.15. Hol készített cserépedényeket használtak?=== | ===1.15. Hol készített cserépedényeket használtak?=== | ||
− | + | Tüskeváron Tót nevezetű gelencsér készítette a cserépedényeket, ezeket piacon, vásáron (Jánosháza, Sümeg, Devecser) lehetett megvásárolni, de a portékát az utcán, helyben a faluban is meg lehetett vásárolni. (1,2,3,4,5) | |
===1.16.=== | ===1.16.=== | ||
====a) Milyen vándorárusok jártak a faluba?==== | ====a) Milyen vándorárusok jártak a faluba?==== | ||
− | + | Fazekas , paprikások , tyukász , drótostót , meszesek . (1,2,3) | |
+ | WC-pucolók, tyukász (Csabrendek Dalfi nevezetű), drótostót, meszesek. (4) | ||
====b) Honnan jöttek? ==== | ====b) Honnan jöttek? ==== | ||
− | + | Tüskevár, Szeged, Nemeskeresztúr, Burgenland, Trencsén, Somlóvásárhely,Csabrendek, Sümeg,Ugod | |
====c) Hogy hívják őket (licsések, kránicok, bosnyákok, paprikások, meszesek, faszerszám-árusok, sonkolyosok, deszkások, olaszok, üvegesek, edényfoldozók, fazekasok, stb.)? ==== | ====c) Hogy hívják őket (licsések, kránicok, bosnyákok, paprikások, meszesek, faszerszám-árusok, sonkolyosok, deszkások, olaszok, üvegesek, edényfoldozók, fazekasok, stb.)? ==== | ||
− | + | azekas , paprikások , tyukász , drótostót , meszesek , | |
+ | WC-pucolók, tyukász | ||
====d) Mit árultak? ==== | ====d) Mit árultak? ==== | ||
− | + | n.a. | |
===1.17. a)A helybelieknek milyen más falvak határában voltak szőlői jelentősebb számban? === | ===1.17. a)A helybelieknek milyen más falvak határában voltak szőlői jelentősebb számban? === | ||
+ | Karakószörcsökön is volt, de nem volt jellemző. (4) | ||
===1.17. b) Volt-e a helyi szőlőhegyen más faluban lakónak szőlőbirtoka? (A községeket mindegyik esetben soroljuk fel, a méretekre ügyelve.)=== | ===1.17. b) Volt-e a helyi szőlőhegyen más faluban lakónak szőlőbirtoka? (A községeket mindegyik esetben soroljuk fel, a méretekre ügyelve.)=== | ||
− | + | Nem volt idegennek szőlője, földje a falu határában, a pinkciaknak sem volt földje idegen határban. (1,2,3) | |
===1.18. a) A mai község határában hány egykori vagy mai temetőről tudnak? Soroljuk fel ezek neveit!=== | ===1.18. a) A mai község határában hány egykori vagy mai temetőről tudnak? Soroljuk fel ezek neveit!=== | ||
+ | Kettő temető volt, ma is ezeket használják. (1,2) | ||
+ | Egy temető van, fele részt használják a katolikusok, másik részét az evangélikusok. (4,5) | ||
===1.18. b) Tudnak-e a falu határában olyan helyet, ahonnan nagyobb tömegben kerültek elő emberi csontok? === | ===1.18. b) Tudnak-e a falu határában olyan helyet, ahonnan nagyobb tömegben kerültek elő emberi csontok? === | ||
− | + | n.a. | |
===1.19. Voltak-e a falunak fogadott ünnepei, melyek és miért?=== | ===1.19. Voltak-e a falunak fogadott ünnepei, melyek és miért?=== | ||
− | + | Nem voltak fogadott ünnepek. (1,2,3,4,5) | |
==2. Termelés, munka == | ==2. Termelés, munka == | ||
===2.1. Használtak-e a két világháború között egymáshoz erősítve 2-3 boronát a szántás elegyengetéséhez? (ritkán, általános, kizárólagos)=== | ===2.1. Használtak-e a két világháború között egymáshoz erősítve 2-3 boronát a szántás elegyengetéséhez? (ritkán, általános, kizárólagos)=== | ||
− | + | Nem használtak. (1,2) | |
+ | Volt, hogy használtak. (4) | ||
+ | Kevesen használtak. (5) | ||
===2.2. Közepes gazdaságokban a két világháború között a gabonát milyen mértékben vetették kézzel és vetőgéppel? === | ===2.2. Közepes gazdaságokban a két világháború között a gabonát milyen mértékben vetették kézzel és vetőgéppel? === | ||
====a) kézi vetés: általános, ritka, nincs ==== | ====a) kézi vetés: általános, ritka, nincs ==== | ||
− | + | a legtöbben kézzel vetettek. (1,2,3,5) | |
====b) a gépi vetés: általános, ritka, nincs.==== | ====b) a gépi vetés: általános, ritka, nincs.==== | ||
− | + | Általában géppel. (4) | |
===2.3. Használtak-e villás (a,) és gereblyés (b,) kaszacsapót vagy hajmókot (c)? Melyiket milyen sokan? Melyik mióta ismeretlen?=== | ===2.3. Használtak-e villás (a,) és gereblyés (b,) kaszacsapót vagy hajmókot (c)? Melyiket milyen sokan? Melyik mióta ismeretlen?=== | ||
− | + | A gereblyés kaszacsapó fajtát mindenki használta, takarónak hívták. (1,2,3,4,5) | |
===2.4. Használtak-e a faluban olyan kéve kötő fát, amelynek vastagabb végén lapos nyílás volt, amibe a sarlót is be lehetett dugni?=== | ===2.4. Használtak-e a faluban olyan kéve kötő fát, amelynek vastagabb végén lapos nyílás volt, amibe a sarlót is be lehetett dugni?=== | ||
− | + | Nem. (1,2,3,4,5) | |
===2.5. Az egyéni gazdálkodás idejében búzából és rozsból hány kévét szoktak a mezőn keresztbe rakni? Hány keresztet raktak összekapcsolva a mezőn és mi volt ennek a neve? === | ===2.5. Az egyéni gazdálkodás idejében búzából és rozsból hány kévét szoktak a mezőn keresztbe rakni? Hány keresztet raktak összekapcsolva a mezőn és mi volt ennek a neve? === | ||
− | + | 16 + pap, vagy 20 + pap. Árpából 12 + pap. (1,2,3) | |
+ | 16 + pap, vagy 12 + pap. Minden gabonából. (4,5) | ||
===2.6. Ismerik-e a kepe szót és ez mit jelent? (Meghatározott számú összerakott kereszt vagy meghatározatlan számú kereszt.)Használták-e ezt a kifejezést a termés mennyiségének a meghatározására? === | ===2.6. Ismerik-e a kepe szót és ez mit jelent? (Meghatározott számú összerakott kereszt vagy meghatározatlan számú kereszt.)Használták-e ezt a kifejezést a termés mennyiségének a meghatározására? === | ||
− | + | Mindig a föld szélességétől függött, nem volt meghatározva a száma (5-15 egy sorba). (1,2,3,4,5) | |
===2.7. Milyen hosszú volt a csép nyele: 140 cm alatt., 144-155 cm között, 155 cm fölött?=== | ===2.7. Milyen hosszú volt a csép nyele: 140 cm alatt., 144-155 cm között, 155 cm fölött?=== | ||
− | + | 170 cm. (1) | |
+ | 150-160 cm. (2,5) | ||
+ | 2 m. (4) | ||
===2.8. A két világháború között a gépi cséplés esetén állandó csapat járt-e a géppel, vagy a gazda állította a munkásokat - a gépészen és etetőn kívül - a rokonság, szomszédság köréből? === | ===2.8. A két világháború között a gépi cséplés esetén állandó csapat járt-e a géppel, vagy a gazda állította a munkásokat - a gépészen és etetőn kívül - a rokonság, szomszédság köréből? === | ||
− | + | Állandó csapat járt, a masinatulajdonos szervezte. (1,2,3,4,5) | |
===2.9. A kicsépelt szalmát hogyan hordták kazalba 1930 körül? a, Nyárssal (3-4 m hosszú rúd, amire a szalmát felszúrták és a fej fölött vitték.) Tisztázzuk mikor és hogyan került a faluba és mennyire lett általános? b, Vízszintes rudakon c, Elevátorral d, Egyéb módon === | ===2.9. A kicsépelt szalmát hogyan hordták kazalba 1930 körül? a, Nyárssal (3-4 m hosszú rúd, amire a szalmát felszúrták és a fej fölött vitték.) Tisztázzuk mikor és hogyan került a faluba és mennyire lett általános? b, Vízszintes rudakon c, Elevátorral d, Egyéb módon === | ||
− | + | Nyárssal vagy petrencével, nem tudják, hogy melyik volt előbb. (1,2,3) | |
+ | Nyárssal. (4,5) | ||
===2.10. Melyik évtizedben szűnt meg teljesen a hajdina termelése? === | ===2.10. Melyik évtizedben szűnt meg teljesen a hajdina termelése? === | ||
− | + | Az 1930-as évekig termeltek hajdinát. (1,2,3,4,5) | |
===2.11. Melyik évtizedben kezdődött és mikor lett általános a burgonya eke után, barázdába való vetése?=== | ===2.11. Melyik évtizedben kezdődött és mikor lett általános a burgonya eke után, barázdába való vetése?=== | ||
− | + | 1930-as évek után vetették eke után a krumplit. (1,2,4,5) | |
===2.12. Írjuk le tömören a szénaszárítás munkamenetét (renden forgatatlan szárad, a rendet szétterítették, a rendet forgatták, szénaszárító állványt használtak - ez utóbbi formáját rögzítsük -, hányszor forgatták, milyen egységbe gyűjtötték.)=== | ===2.12. Írjuk le tömören a szénaszárítás munkamenetét (renden forgatatlan szárad, a rendet szétterítették, a rendet forgatták, szénaszárító állványt használtak - ez utóbbi formáját rögzítsük -, hányszor forgatták, milyen egységbe gyűjtötték.)=== | ||
− | + | Renden forgatták, petrencébe hordták. Időtartama az időjárástól függött. (1,2,3,4,5) | |
===2.13. Mivel, milyen eszközzel hordták a kazalból a napi száraztakarmányt az istállóba (nagyobb méretű kosárban, villával hajdivánnal, - két íjszerű káva -)? Ha valamelyik új, akkor azt honnan ismerték meg?=== | ===2.13. Mivel, milyen eszközzel hordták a kazalból a napi száraztakarmányt az istállóba (nagyobb méretű kosárban, villával hajdivánnal, - két íjszerű káva -)? Ha valamelyik új, akkor azt honnan ismerték meg?=== | ||
− | + | Villával, kosárral. (1,2) | |
+ | Kézzel. (4) | ||
===2.14. Jegyezzük fel az igánál (járomnál): === | ===2.14. Jegyezzük fel az igánál (járomnál): === | ||
====a) az iga felső fájának nevét: ==== | ====a) az iga felső fájának nevét: ==== | ||
− | + | igavonó (1,2,3,4) | |
====b) a rudat rögzítő szög nevét /gúzs/: ==== | ====b) a rudat rögzítő szög nevét /gúzs/: ==== | ||
− | + | nyakszeg,(1,2,3)középső szeg(4) | |
====c) a külső szegek /igaszeg/ nevét:==== | ====c) a külső szegek /igaszeg/ nevét:==== | ||
− | + | igaszeg (1,2,3,4) | |
=== 2.15. === | === 2.15. === | ||
====a) Almozáshoz használták-e a fák leveleit? ==== | ====a) Almozáshoz használták-e a fák leveleit? ==== | ||
− | + | Igen. | |
====b) Milyen mértékben (sokan, kevesen)? ==== | ====b) Milyen mértékben (sokan, kevesen)? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Melyik évszakban?==== | ====c) Melyik évszakban?==== | ||
− | + | Ősszel gráblálták össze, amikor megcsípte a dér (akác, tölgy, nyár). Levelesnek hívták. (1,2,4,5) | |
=== 2.16. === | === 2.16. === | ||
====a) A ló befogásánál 1930 körül alkalmaztak-e szügyre erősített tartóláncot? ==== | ====a) A ló befogásánál 1930 körül alkalmaztak-e szügyre erősített tartóláncot? ==== | ||
− | + | Használtak tartóláncot. (2,4,5) | |
====b) Melyik mód régibb, újabb? ==== | ====b) Melyik mód régibb, újabb? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Ez utóbbit honnan ismerték?==== | ====c) Ez utóbbit honnan ismerték?==== | ||
− | + | n.a. | |
===2.17. Mit neveztek szekérnek, mit neveztek kocsinak (teherhordó szekér, lovasszekér, szénaszállító szekér, marhásfogat stb.)?=== | ===2.17. Mit neveztek szekérnek, mit neveztek kocsinak (teherhordó szekér, lovasszekér, szénaszállító szekér, marhásfogat stb.)?=== | ||
− | + | Csak a rúd különbözött. (1) | |
+ | Kocsinak volt förhénc, juhafa. Ha messzire mentek, lovat fogtak be. (2) | ||
+ | Terhet szállítani lovat fogtak be, mert az jobban bírta, mint a marha. (4) | ||
+ | Lakodalomba lóval, hintóval mentek. (5) | ||
===2.18. A szálastakarmányt szállító szekér milyen hosszú centiméterben vagy sukkban (1 sukk = kb. 32 cm)? Ha egyáltalán van nyújtott hosszúszekér és vendégoldallal szállítás, akkor tisztázzuk, hogy melyik elterjedtebb és régibb.=== | ===2.18. A szálastakarmányt szállító szekér milyen hosszú centiméterben vagy sukkban (1 sukk = kb. 32 cm)? Ha egyáltalán van nyújtott hosszúszekér és vendégoldallal szállítás, akkor tisztázzuk, hogy melyik elterjedtebb és régibb.=== | ||
− | + | 4 m hosszú volt a hosszúszekér, vendégoldalt ritkán használtak, inkább csak az uradalomban. (1,2,3,4) | |
+ | kevesen használtak vendégoldalt. (5) | ||
===2.19. A nyomorúd leszorítása a szekér hátulján milyen eszköz segítségével történt? Írjuk le a formáját és a nevét, és azt is, ha a kötélen kívül nincs más eszköz.=== | ===2.19. A nyomorúd leszorítása a szekér hátulján milyen eszköz segítségével történt? Írjuk le a formáját és a nevét, és azt is, ha a kötélen kívül nincs más eszköz.=== | ||
− | + | Rudazókötéllel, egy embernek volt csigája is. (1,2,4,5) | |
===2.20. Milyen a lovas szekér, lovaskocsi saroglyája: egyenes, enyhén ívelt, erősen ívelt, nem volt saroglya.=== | ===2.20. Milyen a lovas szekér, lovaskocsi saroglyája: egyenes, enyhén ívelt, erősen ívelt, nem volt saroglya.=== | ||
− | + | Enyhén ívelt. (1,2,3,4,5) | |
===2.21. === | ===2.21. === | ||
====a) Írjuk le, rajzoljuk vagy fényképezzük, hogy milyen volt a vesszőből készült szekérkas formája. ==== | ====a) Írjuk le, rajzoljuk vagy fényképezzük, hogy milyen volt a vesszőből készült szekérkas formája. ==== | ||
− | + | Két embernek volt a faluban. 2 m hosszú volt, elől 50 cm magas, hátul kb. 1 m. Elől nyitott volt. (2) | |
+ | Akkora volt, mint a kocsi, elől nyitott, hátul zárt. (4) | ||
+ | |||
====b) Használtak-e kettőt is?==== | ====b) Használtak-e kettőt is?==== | ||
− | + | csak egyet használtak. | |
===2.22. Szokták-e a vonómarhát paktokltatni s melyik évszakban? Sokan, kevesen, csak ökröket vagy teheneket is.=== | ===2.22. Szokták-e a vonómarhát paktokltatni s melyik évszakban? Sokan, kevesen, csak ökröket vagy teheneket is.=== | ||
− | + | Csak akkor, ha a marha lesántult, mindig a rossz körmét. (2,4,5) | |
===2.23. A fejőedény régi neve? === | ===2.23. A fejőedény régi neve? === | ||
− | + | Zséter. (1,2,4,5) | |
===2.24. A befogott marhát milyen szavakkal === | ===2.24. A befogott marhát milyen szavakkal === | ||
====a) indítják==== | ====a) indítják==== | ||
− | + | Néven. (1) Hi-Hajsz! (2) Ne! (4) Na! (5) | |
====b) terelik jobbra ==== | ====b) terelik jobbra ==== | ||
− | + | Hi ne! (1) Hi! (4,5) | |
− | ====c) és balra==== | + | ====c) és balra==== |
− | + | Hajsz ne! (1) Hajsz! (4,5) | |
===2.25. Milyen szavakkal hívogatják a disznót?=== | ===2.25. Milyen szavakkal hívogatják a disznót?=== | ||
− | + | Ne-ne! Cuppog. (1) | |
+ | Koca ne! (2) | ||
+ | Hücs te! (4,5) | ||
===2.26. Milyen szavakkal hívogatják a tyúkot?=== | ===2.26. Milyen szavakkal hívogatják a tyúkot?=== | ||
− | + | Tyu-tyu! (1) | |
+ | Pipi! (2) | ||
+ | Hessegették csak. (4,5) | ||
===2.27. Milyen szavakkal hívogatják a kutyát?=== | ===2.27. Milyen szavakkal hívogatják a kutyát?=== | ||
− | + | Nevén szólították. (1,2,3,5) | |
+ | Gyere ide! (4) | ||
===2.28. Kender és len töréséhez milyen eszközt használtak? (Tilót típusú törőt, lábbal mozgatott kötyüs törőt, törővályut, sulykot.)=== | ===2.28. Kender és len töréséhez milyen eszközt használtak? (Tilót típusú törőt, lábbal mozgatott kötyüs törőt, törővályut, sulykot.)=== | ||
− | + | Kendervágó. (1,2,3,4,5) | |
===2.29.=== | ===2.29.=== | ||
====a) Milyen típusú rokkát használtak s mi a neve: fekvő (a), ferde (b), álló (c)? ==== | ====a) Milyen típusú rokkát használtak s mi a neve: fekvő (a), ferde (b), álló (c)? ==== | ||
− | + | A fekvő típusút használták. (1,2,3,4,5) | |
+ | |||
====b) A két kerék egymáshoz viszonyított helyzete.==== | ====b) A két kerék egymáshoz viszonyított helyzete.==== | ||
− | + | n.a. | |
==3. Ház és háztartás == | ==3. Ház és háztartás == | ||
271. sor: | 301. sor: | ||
====a) Hogy hívták ezeket? ==== | ====a) Hogy hívták ezeket? ==== | ||
− | ====b) Miért volt így? ==== | + | Kümalom és a hozzá tartozó major, 1922-ben lett Robogányi Ede százados tulajdona (vitézi telek volt). (1,2,3,5) |
+ | Hosztót irányában a Bogaras család tanyája állt külön. A tanya nem a család nevét viselte, eredeti elnevezését az adatközlő elfeledte. (4) | ||
+ | n.a.====b) Miért volt így? ==== | ||
====c) Tudnak-e arról, hogy a községnek mindig itt volt-e a helye, vagy máshonnan települtek át a határ valamelyik részéről? Melyikből?==== | ====c) Tudnak-e arról, hogy a községnek mindig itt volt-e a helye, vagy máshonnan települtek át a határ valamelyik részéről? Melyikből?==== | ||
− | + | n.a. | |
===3.2. Melyik évtizedben bontották le az utolsó boronából készült lakóházat? Ahol ilyen nem volt, ott az utolsó favázas sövényházak végső megszűnését nyomozzuk.=== | ===3.2. Melyik évtizedben bontották le az utolsó boronából készült lakóházat? Ahol ilyen nem volt, ott az utolsó favázas sövényházak végső megszűnését nyomozzuk.=== | ||
− | + | Nem voltak boronaházak és sövényházak a faluban. (1,2,3,4,5) | |
===3.3. Hogyan alakították át a régi szabadkéményes és füstöskéményes házak füstvezetékét. (Hova helyezték a kéményt: falba, fal mellé? Szabad kémény esetén hogy történt ez? Mióta építenek (évtized) kizárólag zárt kéményt?=== | ===3.3. Hogyan alakították át a régi szabadkéményes és füstöskéményes házak füstvezetékét. (Hova helyezték a kéményt: falba, fal mellé? Szabad kémény esetén hogy történt ez? Mióta építenek (évtized) kizárólag zárt kéményt?=== | ||
− | + | A kémény a fal mellé került. (1,2,3) | |
+ | A kémény a falba került. (4,5) | ||
+ | 1910-es évektől zárt konyhákat építenek. (1,3,5) | ||
===3.4. A legrégibb házakon a szoba + konyha + kamra résznek hány bejárata volt a szabadba? Hova nyíltak ezek az ajtók? (Pitvarba, tornácra, gangra, udvarra, stb.) === | ===3.4. A legrégibb házakon a szoba + konyha + kamra résznek hány bejárata volt a szabadba? Hova nyíltak ezek az ajtók? (Pitvarba, tornácra, gangra, udvarra, stb.) === | ||
− | + | 4-5 háznál volt gádor, egyébként az udvarról nyílt a bejárat. Minden helyiségnek külön bejárata volt. (1,2,3,4,5) | |
===3.5. Állapítsuk meg azt, hogy volt-e a faluban kereszt-mestergerendás ház. (Ez esetben a padlásgerendák a ház hossztengelyének irányában feküdtek. Ha ilyent látunk, biztosra vehetjük a kereszt-mestergerenda egykori létét.) Előfordul-e földfalú házaknál mestergerenda?=== | ===3.5. Állapítsuk meg azt, hogy volt-e a faluban kereszt-mestergerendás ház. (Ez esetben a padlásgerendák a ház hossztengelyének irányában feküdtek. Ha ilyent látunk, biztosra vehetjük a kereszt-mestergerenda egykori létét.) Előfordul-e földfalú házaknál mestergerenda?=== | ||
− | + | Volt a földfalu házaknál is mestergerenda. (1,2,3,4,5) | |
===3.6. Melyik évtizedben lett általános a rakott sparheltek használata a faluban? === | ===3.6. Melyik évtizedben lett általános a rakott sparheltek használata a faluban? === | ||
− | + | 1920-as évek óta. (1,2,3) | |
===3.7. Melyik évtizedben lett általános a kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak” „tömbházak” építése? Mikortól kezdve nem építenek már egysoros (szoba+konyha+kamra+szoba, kamra egyvégtében) házakat?=== | ===3.7. Melyik évtizedben lett általános a kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak” „tömbházak” építése? Mikortól kezdve nem építenek már egysoros (szoba+konyha+kamra+szoba, kamra egyvégtében) házakat?=== | ||
+ | Az adatközlők szerint ebben a faluban olyan nincs. (1,2,3) | ||
+ | Az 1950-es években. (4,5) | ||
− | + | ===3.8. Tudnak-e olyan régi házról, amelynek szobájában egykor a konyhából fűtött kemence volt és nem kályha? === | |
− | ===3.8. Tudnak-e olyan régi házról, amelynek szobájában egykor a konyhából fűtött kemence volt és nem kályha? === | + | Cserépkályhák voltak inkább, ezeket a konyhából fűtötték. (1,2,3) |
− | + | ||
===3.9. A konyhai kemencét hova építették: a, a konyha padlószintjére b, alacsony 10-20 cm magas emelvényre, padkára c, normál magasságú 50-70 cm magas padkára === | ===3.9. A konyhai kemencét hova építették: a, a konyha padlószintjére b, alacsony 10-20 cm magas emelvényre, padkára c, normál magasságú 50-70 cm magas padkára === | ||
+ | 50-60 cm magas patkára építették a kemencét, a nyílása ilyen magasságban volt. (1,2,3,4,5) | ||
− | + | ===3.10. Volt-e kiugró középrészes (torkos) pajta, illetve L alaprajzú, sokszögű, továbbá leeresztett oldaltoldású pajta? (A fennálló pajtákról készítsünk egészen vázlatos alaprajzot, méretek nélkül, de az egyes részek nevének rögzítésével.=== | |
− | ===3.10. Volt-e kiugró középrészes (torkos) pajta, illetve L alaprajzú, sokszögű, továbbá leeresztett oldaltoldású pajta? (A fennálló pajtákról készítsünk egészen vázlatos alaprajzot, méretek nélkül, de az egyes részek nevének rögzítésével.=== | + | Nem volt ilyen. (1,3,4,5) |
− | + | Az uradalomban volt ilyen. (2) | |
===3.11. Kemencében, kályhában, nyílt tűzön főzés esetén hogyan használták a fazékkiszedő villát? a, Egyik ágát akasztották a fazék fülébe. b, Két ág közé fogták a fazekat. c, kerekes kiszedővillát alkalmaztak. Mi volt ezeknek a neve? === | ===3.11. Kemencében, kályhában, nyílt tűzön főzés esetén hogyan használták a fazékkiszedő villát? a, Egyik ágát akasztották a fazék fülébe. b, Két ág közé fogták a fazekat. c, kerekes kiszedővillát alkalmaztak. Mi volt ezeknek a neve? === | ||
− | + | Nem ismerik az edénykiszedő villát. (1,2,3,4,5) | |
===3.12.=== | ===3.12.=== | ||
====a) Savanyítottak-e egészben tarlórépát törköly között vagy más módon? ==== | ====a) Savanyítottak-e egészben tarlórépát törköly között vagy más módon? ==== | ||
− | + | Kerékrépát reszelve savanyították, ecettel. | |
====b)Savanyítottak-e egészben káposztafejeket?==== | ====b)Savanyítottak-e egészben káposztafejeket?==== | ||
− | + | A káposztát szeletelve, hordóban. (1,2,3,4,5) | |
===3.13. Melyik évtizedben szűnt meg általánosan a kenyér házi sütése? (Nem készítése!)=== | ===3.13. Melyik évtizedben szűnt meg általánosan a kenyér házi sütése? (Nem készítése!)=== | ||
− | + | 1945 után. (1,2,3,4,5) | |
===3.14. Régen milyen formájú kenyértartót használtak a kamrában: csillagos forma, vesszőíves, stb.? Egy faluban többféle is lehetett.=== | ===3.14. Régen milyen formájú kenyértartót használtak a kamrában: csillagos forma, vesszőíves, stb.? Egy faluban többféle is lehetett.=== | ||
− | + | A vesszőíves fajtát (1,2,3), Csillagos forma fajtát (4,5). | |
===3.15. Használtak-e füllel ellátott dongás vajköpülőt? Ha lehet, készítsünk rajzot vagy fényképet róla.=== | ===3.15. Használtak-e füllel ellátott dongás vajköpülőt? Ha lehet, készítsünk rajzot vagy fényképet róla.=== | ||
− | + | Igen, használtak. (1,2,3) | |
+ | Cserép vajköpülőt (4), dongás vajköpülőt (4) használtak, de csak egy füle volt. | ||
===3.16. A fából készült hajdina- és kölestörők ütőjéről készítsünk vázlatrajzot! (Lehetett áttört nyelű, forgórészeknél keskenyített, stb.=== | ===3.16. A fából készült hajdina- és kölestörők ütőjéről készítsünk vázlatrajzot! (Lehetett áttört nyelű, forgórészeknél keskenyített, stb.=== | ||
− | + | A hajdinát a malomban darálták. Nem emlékeznek, hogy kölest vetettek volna. (1,2,3) | |
+ | Nem használtak ilyen eszközt. (4,5) | ||
===3.17. Hajdinából, ahol ez nem volt kölesből, liszttel sűrítve készítenek-e olyan kását, amit aztán kiszaggatva fogyasztottak? A készítés lényeges mozzanatait írjuk le. Mi a neve (ganca, gánica, stb.)?=== | ===3.17. Hajdinából, ahol ez nem volt kölesből, liszttel sűrítve készítenek-e olyan kását, amit aztán kiszaggatva fogyasztottak? A készítés lényeges mozzanatait írjuk le. Mi a neve (ganca, gánica, stb.)?=== | ||
− | + | A hajdinát takarmányként használták föl. (1,2,3,4,5) | |
===3.18. Milyen formájú töltetlen kalácsokat szoktak sütni: karácsonyra, húsvétra, mindenszentekre, lakodalomra? (pl. fonott hosszúkás, fonott kör alakú, sima kör alakú, kifli alakú, rácsos kör alakú. (Lehetőleg készítsük róla rajzot. Mi volt ezek neve? === | ===3.18. Milyen formájú töltetlen kalácsokat szoktak sütni: karácsonyra, húsvétra, mindenszentekre, lakodalomra? (pl. fonott hosszúkás, fonott kör alakú, sima kör alakú, kifli alakú, rácsos kör alakú. (Lehetőleg készítsük róla rajzot. Mi volt ezek neve? === | ||
− | + | A fonott hosszúkás és a kifli alakút sütötték (1,2,3,4), A sima kör alakút is készítették. (5) | |
===3.19. Mióta és hogyan készítenek gyakrabban lecsót? (A lényeg a lecsó összetételi arányának tisztázása: mennyi paradicsom, hagyma, krumpli, paprika került bele; milyen volt ezek aránya?=== | ===3.19. Mióta és hogyan készítenek gyakrabban lecsót? (A lényeg a lecsó összetételi arányának tisztázása: mennyi paradicsom, hagyma, krumpli, paprika került bele; milyen volt ezek aránya?=== | ||
− | + | Paprikából, paradicsomból fele-fele arányban tettek a lecsóba. Mást nem tettek bele a hagymán, zsíron és són kívül. (1,2,3) | |
+ | Tojást is szoktak beletenni. (5) | ||
===3.20. Mióta fogyasztanak (évtizednyi pontossággal) rendszeresen nyers paprikát és paradicsomot?=== | ===3.20. Mióta fogyasztanak (évtizednyi pontossággal) rendszeresen nyers paprikát és paradicsomot?=== | ||
− | + | 1920-as évektől. (1,2,3,4,5) | |
===3.21. Milyen sült tésztát tettek a „karácsonyi asztalra” (szenteste, ünnepi asztalra)?=== | ===3.21. Milyen sült tésztát tettek a „karácsonyi asztalra” (szenteste, ünnepi asztalra)?=== | ||
− | + | Beigli, habcsók, szaggatott, kelt tészta. (1,2,3) | |
+ | Mákos, lekváros, túrós kelttészták. (5) | ||
===3.22. === | ===3.22. === | ||
====a) Régen viseltek-e a férfiak ünnepre széles gatyát felsőruhaként? ==== | ====a) Régen viseltek-e a férfiak ünnepre széles gatyát felsőruhaként? ==== | ||
+ | Imrefalván még ünnepre is fölvették, de van ennek már 60-80 éve. (1,5) | ||
+ | Az 1900-as években még igen (1910-ig bezárólag). (2) | ||
====b) Hány szélből készült?==== | ====b) Hány szélből készült?==== | ||
− | + | 7 szélből volt(1) | |
===3.23. Melyik évtizedig viseltek az asszonyok derékban rögzített szoknyát réklivel vagy blúzzal? (Ennek ellentéte az egyberuha.)=== | ===3.23. Melyik évtizedig viseltek az asszonyok derékban rögzített szoknyát réklivel vagy blúzzal? (Ennek ellentéte az egyberuha.)=== | ||
− | + | Mindig egyberuhát viseltek az ő emlékezete szerint. (1) | |
+ | Akik nem viselték, azok most lennének 100-120 évesek. A náluk fiatalabbak mind egyberuhában jártak. (2) | ||
+ | Édesanyja még nem viselt egyberuhát. (5) | ||
===3.24. Szoktak-e a faluban az asszonyok is vásznat szőni, s melyik évtizedben szűnt meg ennek gyakorlata?=== | ===3.24. Szoktak-e a faluban az asszonyok is vásznat szőni, s melyik évtizedben szűnt meg ennek gyakorlata?=== | ||
− | + | Az asszonyok falubéli takáccsal szövettek. (1,2,3) | |
+ | A takácsot Somogyi Istvánnak hívták. (1) | ||
+ | Galsán is volt takács: pacsai nevezetű, de az asszonyok elhordták a szövetnivalót Pinkócra és Hosztótra (zsidó nevezetű takácshoz) is. (5) | ||
===3.25. Melyik évtizedig volt „kötelező” az asszonyok számára az udvaron kívül a fejkendő viselete?=== | ===3.25. Melyik évtizedig volt „kötelező” az asszonyok számára az udvaron kívül a fejkendő viselete?=== | ||
− | + | Háború után halványult el a szokás. (1,2,3,5) | |
===3.26. Szokásban volt-e és meddig az, hogy a lakószobában két ágyat párhuzamosan egymás mellé tettek?=== | ===3.26. Szokásban volt-e és meddig az, hogy a lakószobában két ágyat párhuzamosan egymás mellé tettek?=== | ||
− | + | Még most is így van a régi házakban. (1,2,3) | |
+ | Ki, hogy elfért. (5) | ||
==4. Család, közösség, világkép== | ==4. Család, közösség, világkép== | ||
363. sor: | 410. sor: | ||
====a) Melyik évszakban (hónapban) tartották 1910. körül a legtöbb esküvőt? ==== | ====a) Melyik évszakban (hónapban) tartották 1910. körül a legtöbb esküvőt? ==== | ||
− | + | Ha valaki farsangkor nem ment férjhez, tuskót tettek a kapujába. A legtöbben ekkor tartották az esküvőt. (1,2)Májusban. (3) | |
+ | Szüret után. (5) | ||
====b) Melyik évszakban nem tartottak esküvőt? ==== | ====b) Melyik évszakban nem tartottak esküvőt? ==== | ||
− | + | n.a. | |
===4.2. Melyik nap volt a héten az esküvő megtartásának hagyományos napja? === | ===4.2. Melyik nap volt a héten az esküvő megtartásának hagyományos napja? === | ||
====a) 1910 körül: ==== | ====a) 1910 körül: ==== | ||
− | + | szombat (1,2,4,5), vasárnap (3) | |
====b) 1930 körül: ==== | ====b) 1930 körül: ==== | ||
− | + | szombat vagy vasárnap(1,2,3,4,5) | |
===4.3. === | ===4.3. === | ||
====a) Hol szokták tartani a lakodalmat? Csak az egyik fél házánál? Melyiknél? ==== | ====a) Hol szokták tartani a lakodalmat? Csak az egyik fél házánál? Melyiknél? ==== | ||
− | + | Mindig a lányos háznál tartották a lakodalmat | |
====b) Hol volt és mikor a főétkezés, illetve volt-e két egyenrangú étkezés? ==== | ====b) Hol volt és mikor a főétkezés, illetve volt-e két egyenrangú étkezés? ==== | ||
− | + | a főétkezés a vacsora volt. (1,2,3,4,5) | |
+ | |||
====c) Ha két helyen volt a lakodalom, hogyan oszlottak meg a vendégek?==== | ====c) Ha két helyen volt a lakodalom, hogyan oszlottak meg a vendégek?==== | ||
− | + | n.a. | |
=== 4.4. === | === 4.4. === | ||
====a) Hol zajlik le 1980 körül a lakodalom? (Figyelemmel az előző pontban foglaltakra.) ==== | ====a) Hol zajlik le 1980 körül a lakodalom? (Figyelemmel az előző pontban foglaltakra.) ==== | ||
− | + | 1980-as években ugyanúgy zajlik a lakodalom, mint régen, annyi különbséggel, hogy vendéglőben tartják a vacsorát. (1,2,3,4,5) | |
====b) Mennyire és mióta szokás a lakodalom nem otthon való tartása? ==== | ====b) Mennyire és mióta szokás a lakodalom nem otthon való tartása? ==== | ||
− | + | n.a. | |
=== 4.5. Meghívás módja a lakodalomban (kit hívnak /vőfély, szülők, vendéghívogatók, jegyespár, levél, stb./, hányszor, és a lakodalomhoz viszonyítottan milyen időpontban?) === | === 4.5. Meghívás módja a lakodalomban (kit hívnak /vőfély, szülők, vendéghívogatók, jegyespár, levél, stb./, hányszor, és a lakodalomhoz viszonyítottan milyen időpontban?) === | ||
====a) 1910 körül: ==== | ====a) 1910 körül: ==== | ||
− | + | Régen a jegyespár hívott,legalább 2-3 héttel az esküvő előtt volt illendő hívni a vendégeket. (1,2,3) | |
====b) 1930 körül: ==== | ====b) 1930 körül: ==== | ||
− | + | most is a jegyespár hív, kb. 3 héttel az esküvő előtt. (1,2,3,5) | |
===4.6. === | ===4.6. === | ||
====a) Volt-e a lakodalom során szándékolt tányér- (tál, cserép) törés és hol? ==== | ====a) Volt-e a lakodalom során szándékolt tányér- (tál, cserép) törés és hol? ==== | ||
− | + | Inkább a sváboknál volt szokásban, náluk nem. (1,2,3,4,5) | |
====b) Ki, mikor és miért tört cserepet? ==== | ====b) Ki, mikor és miért tört cserepet? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Volt-e valamilyen szövegmondás ezzel kapcsolatban? ===== | ====c) Volt-e valamilyen szövegmondás ezzel kapcsolatban? ===== | ||
− | + | n.a. | |
====d)Meddig élt ez a szokás?==== | ====d)Meddig élt ez a szokás?==== | ||
− | + | n.a. | |
===4.7. Tánczene. (A tánczene esetleges időbeli változásait rögzítsük!) === | ===4.7. Tánczene. (A tánczene esetleges időbeli változásait rögzítsük!) === | ||
====a) Általában honnan hoztak zenészeket: helybelieket, más falusiakat? ==== | ====a) Általában honnan hoztak zenészeket: helybelieket, más falusiakat? ==== | ||
− | + | Nemeskeresztúrról Kertész József zenekarát szokták elhozni. (3)Nemeskeresztúri, jánosházi, kertai zenészeket hoztak.(4,5) | |
====b) Milyen hangszereken játszottak? ==== | ====b) Milyen hangszereken játszottak? ==== | ||
− | + | prímás, kontrás, bőgő, cimbalom, síp. | |
====c) Hány főből állott a zenekar? ==== | ====c) Hány főből állott a zenekar? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====d) Mikor lép a gombos és tangóharmonika a zenekarba? ==== | ====d) Mikor lép a gombos és tangóharmonika a zenekarba? ==== | ||
− | + | 1930-as évektől gombos harmonika. Háború után slágerzene. (1,2,3) | |
+ | Harmonika a gyerekkora óta volt (1910-es évek). (5) | ||
===4.8. Lucázás=== | ===4.8. Lucázás=== | ||
==== a) Volt-e lucázás és mely napon? ==== | ==== a) Volt-e lucázás és mely napon? ==== | ||
− | + | n.a. | |
==== b)Írjuk le tömören a szokást (alakos - nem alakos, köszöntés, zene, szalma, törek, fatuskó stb. elemekkel). A kötött szöveget szó szerint írjuk le.==== | ==== b)Írjuk le tömören a szokást (alakos - nem alakos, köszöntés, zene, szalma, törek, fatuskó stb. elemekkel). A kötött szöveget szó szerint írjuk le.==== | ||
− | + | Legjobban a lányos házaknál lucáztak. A szekeret a tetőn rakták össze, elhordták a kaput. Ezt a legények rovására lehet írni. (1,5) | |
+ | Luca napján reggelre volt szokásban a lucázás. A gyerekek köszöntőt mondtak. (2) | ||
===4.9. Regölés === | ===4.9. Regölés === | ||
====a) Melyik napon szoktak regölni? ==== | ====a) Melyik napon szoktak regölni? ==== | ||
− | + | karácsony másnapján volt szokásban | |
====b) Meddig élt ez a szokás? ==== | ====b) Meddig élt ez a szokás? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Kik regöltek: legények, gyerekek? ==== | ====c) Kik regöltek: legények, gyerekek? ==== | ||
− | + | legények | |
====d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.==== | ====d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.==== | ||
− | + | Regöltek a leánynak legényt, a gazdának minden jót, főleg jó termést. Kötött szövegre nem emlékeznek. Legények regöltek annál a háznál, ahová beengedték őket. (1,2,3,4,5) | |
===4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?=== | ===4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?=== | ||
− | + | Régen nem voltak, most 150 fő lakosságból 3 öreglegény. (1,2,3) | |
+ | Régen se igen voltak és most sincsenek, csak 1-2. (4,5) | ||
===4.11. X-el díszített tejesfazék=== | ===4.11. X-el díszített tejesfazék=== | ||
====a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?==== | ====a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?==== | ||
− | + | Nem ismertek X-szel díszített tejesfazekat. (1,2,3,4,5) | |
====b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk? ==== | ====b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Hol szerezték be ezeket?==== | ====c) Hol szerezték be ezeket?==== | ||
− | + | n.a. | |
===4.12=== | ===4.12=== | ||
454. sor: | 506. sor: | ||
=====a) Melyik napon, ===== | =====a) Melyik napon, ===== | ||
+ | Szent Ivánkor söprűt, nyírfahéjat gyújtottak, földobálták a levegőbe. A falun kívül. (1,2,3) | ||
=====b) miért, ===== | =====b) miért, ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====c) kik végezték? ===== | =====c) kik végezték? ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====d) Meddig élt ez a szokás?===== | =====d) Meddig élt ez a szokás?===== | ||
+ | n.a. | ||
====4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani? ==== | ====4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani? ==== | ||
− | + | Nem ismernek ilyen szokást. (4,5) | |
=====a) Melyik napon, ===== | =====a) Melyik napon, ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====b) miért, ===== | =====b) miért, ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====c) kik végezték? ===== | =====c) kik végezték? ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====d) Meddig élt ez a szokás?===== | =====d) Meddig élt ez a szokás?===== | ||
− | + | n.a. | |
===4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)=== | ===4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)=== | ||
− | + | Nem voltak különös szokások ezen a napon. (1,2,3,4,5) | |
===4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.=== | ===4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.=== | ||
− | + | A betlehemezést már karácsony előtt egy héttel elkezdték. Kis Jézus, Mária, József, pásztorok, angyalok szerepeltek benne. Pásztorozás is volt, a gyerekek beöltöztek pásztornak, bajusz, szakáll, ködmen volt rajtuk, láncos botot vittek a kezükben. Ez karácsonykor volt. (1,2,3) | |
===4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?=== | ===4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?=== | ||
− | + | Szent Vendel volt az állatok védőszentje, nevenapján nem fogtak be hasított körmű állatot. (1,2,3,4,5) | |
===4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?=== | ===4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?=== | ||
− | + | Nem volt szokás a gyerekeket ijesztgetni. (1,2,3) | |
+ | Kankussal, cigánnyal ijesztgették őket. (5) | ||
===4.17. Diódobálás === | ===4.17. Diódobálás === | ||
====a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás? ==== | ====a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás? ==== | ||
− | + | Volt. | |
====b) Mikor, hol, miért? ==== | ====b) Mikor, hol, miért? ==== | ||
− | + | Karácsony táján, a tó jegén. | |
====c) Írjuk le tömören a szokást?==== | ====c) Írjuk le tömören a szokást?==== | ||
− | + | 1930-as években a falu közepén lévő kacsaúsztató tó jegén dióval szemeztek, általában Karácsony táján. A játék a golyózáshoz hasonló szabályokkal játszódott. (2) | |
===4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?=== | ===4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?=== | ||
− | + | Tüskét vág egy ember. (1,3) | |
+ | Hegy van benne. (2) | ||
+ | Balta van az alak kezében. (5) | ||
[[Kategória:Települések]] | [[Kategória:Települések]] | ||
497. sor: | 559. sor: | ||
[[Kategória:Tüskevár]] | [[Kategória:Tüskevár]] | ||
[[Kategória:Torna]] | [[Kategória:Torna]] | ||
+ | [[Kategória:Jánosháza]] | ||
+ | [[Kategória:Devecser]] | ||
+ | [[Kategória:Sümeg]] | ||
+ | [[Kategória:Celldömölk]] | ||
+ | [[Kategória:Vasvár]] | ||
+ | [[Kategória:Csatka]] | ||
+ | [[Kategória:Nagyatád]] | ||
+ | [[Kategória:Károlyháza]] | ||
+ | [[Kategória:Nemeskeresztúri zenészek]] | ||
+ | [[Kategória:Jánosházi zenészek]] | ||
+ | [[Kategória:Kertai zenészek]] |
A lap jelenlegi, 2014. szeptember 16., 18:15-kori változata
Adatlap
Adatfelvétel ideje: | 1992. július |
Adatközlők: | (1.)Kis Jenő, 1902. Pinkóc |
(2.)Kovács Gyula, 1914. Pinkóc | |
(3.)Vér Gyula, 1907. Pinkóc | |
(4.)Kis Sándor, 1912. Galsa | |
(5.)Csalló Károly, 1905. Galsa | |
Gyűjtötte: | Schvarcz Éva |
Wiki feldolgozás: | Zajkás Bernadett |
A település a Wikipedián: | http://hu.wikipedia.org/wiki/Veszpr%C3%A9mgalsa |
weboldal: | http://www.veszpremgalsa.hu/ |
1. Külső kapcsolatok, történeti tudat
1.1. Mit tudnak a község keletkezéséről? Hogyan jött létre?
10-15 éve hívják Veszprémgalsának. Előtte Veszprémpinkóc és Zalagalsa néven két különálló falu élt itt. Veszprémpinkóc azt megelőzeően a Tornapinkóc elnevezést viselte. (1,2,3,4,5)
1.2. Melyek a község régi családjai? Sorolják fel ezeket és azt is ha tudnak régen beköltözött s itt gyökeret vert családokról, feljegyezve, hogy honnét kerültek ide.
Kis, Horvát, Csontár Vér, Harczi. (1) Kis, Somogyi, Vér, Farkas. (2) Gál, Kis, Kovács, Kató, Polgár. (4) Stubán, Polgár, Seregély, Balog, Gruber, Csalló, Harczi. (5)
1.3. Tudnak-e arról, hogy a faluban valahol, valamikor nagyobb számban települtek-e be,? Honnan, milyen nemzetiségűek?
Nem volt ilyen. (1,2,3,4,5)
1.4. Tudnak-e arról, hogy a faluból költöztek-e nagyobb számba valahova? Hova, mikor?
A háború után költöztek el sokan. (1,2) A TSZ szervezése után a fiatalok elköltöztek. (5)
1.5. Mely falvakat tartanak magukéhoz leginkább hasonlónak közelebbi vagy távolabbi vidéken? Miben áll a hasonlóság?
Nincsenek hasonló falvak. (1,2,4,5)
1.6. Beletartozik-e a falu valamilyen tájegységbe, népcsoportba, vidékbe? Melyikbe?
Nem tudnak róla. (1,2,4,5)
1.7. Milyen közeli tájegységről, csoportokról, vidékekről tudnak? Kérdezzük meg, hogy mely községeket sorolják a csoportokba.
Nem tudnak más tájegységekről. (1,2,4,5)
1.8. Milyen híres községekről tudnak, miről híresek ezek?
Nem tudnak híres községekről. (1,2,5) Sárosdiak (szentimrefalvaiak) verekedősek. (4)
1.9. Csúfolták-e a falut valamivel a környékbeliek vagy az itteniek mely más községekről tudnak-e csúfolódó mondásokat?
Ha megkérdezték hova való, ezt válaszolta: „Pinakócru gyüttem.” (1) Hosztót onnan kapta a nevét, hogy húsz tót lakott ott. Szentimrefalva lakói: sárásdiak. (1,2) Nem tudnak csúfolkodásról. (4,5)
1.10. Szoktak-e régebben más falvakból házasodni? melyekből gyakrabban, esetleg melyekből nem? Soroljuk fel az emlegetett falvakat, törekedve annak megállapítására, hogy az összeházasodás jelentős vagy szórványos volt.
Pusztamiske, Külsővat. (1) Tüskevár, Torna, Imrefalva. (2) Imrefalva. (5)
1.11. Hova szoktak régebben gyakrabban járni: a, vásárra,b, piacra,c, búcsúra. d, búcsújáró helyre?
a) Vásárra:
Jánosháza, Devecser Sümeg. (1,2,3,4,5)
b) Piacra:
Jánosháza szerdánként (disznópiac, de vittek: baromfit, tejfölt, túrót). (1,2,3,4,5)
c) Búcsúra (Mikor, hova?):
Minden faluba (kerékpárral messze eső falvakba is jártak mulatni a legények, egyébként a rokonokhoz). (1,2,3,4,5)
d) Hova szoktak régebben gyakrabban járni búcsújáró helyre?
Sümeg, Celldömölk (Mária napkor). (1,2,3,4,5) Vasvár, Csatka (szeptember 8.) (4,5)
1.12. Hova szoktak régebben innen munkába járni s milyen munkára? (summás, csépelni, cselédeskedni, stb...)
Szent György hegyre szőlőt kapálni. (1) Károlyházára mentek répát kapálni az 1930-as években. Szántani, aratni is jártak ide. (2) Nagyatádra mentek summásnak. Pestre mentek cselédnek. (4)
1.13. Ide ugyanilyen célból honnan szokta jönni munkára?
Nem jöttek. (1,2,3,4,5)
1.14. Készítettek-e a helybeliek eladásra más faluban:
Nem vették, mindenki magának készítette. (1,2,3,5) Valaki készített a faluban, de nem pénzért adta, és nem ezzel foglalkozott elsősorban. A nevére már nem emlékezik. (4)
a) kocsikasokat
n.a.
b) vesszőkosarakat
n.a.
c) szalmafonatú edényeket
n.a.
d) szövőbordát
n.a.
e) favillát
n.a.
f) fagereblyét
n.a.
g) faboronát
n.a.
h) egyebet?
n.a.
i) Ha ezeket helyben egyáltalán nem készítették, akkor melyik falvakban lehetett ezeket beszervezni?
n.a.
1.15. Hol készített cserépedényeket használtak?
Tüskeváron Tót nevezetű gelencsér készítette a cserépedényeket, ezeket piacon, vásáron (Jánosháza, Sümeg, Devecser) lehetett megvásárolni, de a portékát az utcán, helyben a faluban is meg lehetett vásárolni. (1,2,3,4,5)
1.16.
a) Milyen vándorárusok jártak a faluba?
Fazekas , paprikások , tyukász , drótostót , meszesek . (1,2,3) WC-pucolók, tyukász (Csabrendek Dalfi nevezetű), drótostót, meszesek. (4)
b) Honnan jöttek?
Tüskevár, Szeged, Nemeskeresztúr, Burgenland, Trencsén, Somlóvásárhely,Csabrendek, Sümeg,Ugod
c) Hogy hívják őket (licsések, kránicok, bosnyákok, paprikások, meszesek, faszerszám-árusok, sonkolyosok, deszkások, olaszok, üvegesek, edényfoldozók, fazekasok, stb.)?
azekas , paprikások , tyukász , drótostót , meszesek , WC-pucolók, tyukász
d) Mit árultak?
n.a.
1.17. a)A helybelieknek milyen más falvak határában voltak szőlői jelentősebb számban?
Karakószörcsökön is volt, de nem volt jellemző. (4)
1.17. b) Volt-e a helyi szőlőhegyen más faluban lakónak szőlőbirtoka? (A községeket mindegyik esetben soroljuk fel, a méretekre ügyelve.)
Nem volt idegennek szőlője, földje a falu határában, a pinkciaknak sem volt földje idegen határban. (1,2,3)
1.18. a) A mai község határában hány egykori vagy mai temetőről tudnak? Soroljuk fel ezek neveit!
Kettő temető volt, ma is ezeket használják. (1,2) Egy temető van, fele részt használják a katolikusok, másik részét az evangélikusok. (4,5)
1.18. b) Tudnak-e a falu határában olyan helyet, ahonnan nagyobb tömegben kerültek elő emberi csontok?
n.a.
1.19. Voltak-e a falunak fogadott ünnepei, melyek és miért?
Nem voltak fogadott ünnepek. (1,2,3,4,5)
2. Termelés, munka
2.1. Használtak-e a két világháború között egymáshoz erősítve 2-3 boronát a szántás elegyengetéséhez? (ritkán, általános, kizárólagos)
Nem használtak. (1,2) Volt, hogy használtak. (4) Kevesen használtak. (5)
2.2. Közepes gazdaságokban a két világháború között a gabonát milyen mértékben vetették kézzel és vetőgéppel?
a) kézi vetés: általános, ritka, nincs
a legtöbben kézzel vetettek. (1,2,3,5)
b) a gépi vetés: általános, ritka, nincs.
Általában géppel. (4)
2.3. Használtak-e villás (a,) és gereblyés (b,) kaszacsapót vagy hajmókot (c)? Melyiket milyen sokan? Melyik mióta ismeretlen?
A gereblyés kaszacsapó fajtát mindenki használta, takarónak hívták. (1,2,3,4,5)
2.4. Használtak-e a faluban olyan kéve kötő fát, amelynek vastagabb végén lapos nyílás volt, amibe a sarlót is be lehetett dugni?
Nem. (1,2,3,4,5)
2.5. Az egyéni gazdálkodás idejében búzából és rozsból hány kévét szoktak a mezőn keresztbe rakni? Hány keresztet raktak összekapcsolva a mezőn és mi volt ennek a neve?
16 + pap, vagy 20 + pap. Árpából 12 + pap. (1,2,3) 16 + pap, vagy 12 + pap. Minden gabonából. (4,5)
2.6. Ismerik-e a kepe szót és ez mit jelent? (Meghatározott számú összerakott kereszt vagy meghatározatlan számú kereszt.)Használták-e ezt a kifejezést a termés mennyiségének a meghatározására?
Mindig a föld szélességétől függött, nem volt meghatározva a száma (5-15 egy sorba). (1,2,3,4,5)
2.7. Milyen hosszú volt a csép nyele: 140 cm alatt., 144-155 cm között, 155 cm fölött?
170 cm. (1) 150-160 cm. (2,5) 2 m. (4)
2.8. A két világháború között a gépi cséplés esetén állandó csapat járt-e a géppel, vagy a gazda állította a munkásokat - a gépészen és etetőn kívül - a rokonság, szomszédság köréből?
Állandó csapat járt, a masinatulajdonos szervezte. (1,2,3,4,5)
2.9. A kicsépelt szalmát hogyan hordták kazalba 1930 körül? a, Nyárssal (3-4 m hosszú rúd, amire a szalmát felszúrták és a fej fölött vitték.) Tisztázzuk mikor és hogyan került a faluba és mennyire lett általános? b, Vízszintes rudakon c, Elevátorral d, Egyéb módon
Nyárssal vagy petrencével, nem tudják, hogy melyik volt előbb. (1,2,3) Nyárssal. (4,5)
2.10. Melyik évtizedben szűnt meg teljesen a hajdina termelése?
Az 1930-as évekig termeltek hajdinát. (1,2,3,4,5)
2.11. Melyik évtizedben kezdődött és mikor lett általános a burgonya eke után, barázdába való vetése?
1930-as évek után vetették eke után a krumplit. (1,2,4,5)
2.12. Írjuk le tömören a szénaszárítás munkamenetét (renden forgatatlan szárad, a rendet szétterítették, a rendet forgatták, szénaszárító állványt használtak - ez utóbbi formáját rögzítsük -, hányszor forgatták, milyen egységbe gyűjtötték.)
Renden forgatták, petrencébe hordták. Időtartama az időjárástól függött. (1,2,3,4,5)
2.13. Mivel, milyen eszközzel hordták a kazalból a napi száraztakarmányt az istállóba (nagyobb méretű kosárban, villával hajdivánnal, - két íjszerű káva -)? Ha valamelyik új, akkor azt honnan ismerték meg?
Villával, kosárral. (1,2) Kézzel. (4)
2.14. Jegyezzük fel az igánál (járomnál):
a) az iga felső fájának nevét:
igavonó (1,2,3,4)
b) a rudat rögzítő szög nevét /gúzs/:
nyakszeg,(1,2,3)középső szeg(4)
c) a külső szegek /igaszeg/ nevét:
igaszeg (1,2,3,4)
2.15.
a) Almozáshoz használták-e a fák leveleit?
Igen.
b) Milyen mértékben (sokan, kevesen)?
n.a.
c) Melyik évszakban?
Ősszel gráblálták össze, amikor megcsípte a dér (akác, tölgy, nyár). Levelesnek hívták. (1,2,4,5)
2.16.
a) A ló befogásánál 1930 körül alkalmaztak-e szügyre erősített tartóláncot?
Használtak tartóláncot. (2,4,5)
b) Melyik mód régibb, újabb?
n.a.
c) Ez utóbbit honnan ismerték?
n.a.
2.17. Mit neveztek szekérnek, mit neveztek kocsinak (teherhordó szekér, lovasszekér, szénaszállító szekér, marhásfogat stb.)?
Csak a rúd különbözött. (1) Kocsinak volt förhénc, juhafa. Ha messzire mentek, lovat fogtak be. (2) Terhet szállítani lovat fogtak be, mert az jobban bírta, mint a marha. (4) Lakodalomba lóval, hintóval mentek. (5)
2.18. A szálastakarmányt szállító szekér milyen hosszú centiméterben vagy sukkban (1 sukk = kb. 32 cm)? Ha egyáltalán van nyújtott hosszúszekér és vendégoldallal szállítás, akkor tisztázzuk, hogy melyik elterjedtebb és régibb.
4 m hosszú volt a hosszúszekér, vendégoldalt ritkán használtak, inkább csak az uradalomban. (1,2,3,4) kevesen használtak vendégoldalt. (5)
2.19. A nyomorúd leszorítása a szekér hátulján milyen eszköz segítségével történt? Írjuk le a formáját és a nevét, és azt is, ha a kötélen kívül nincs más eszköz.
Rudazókötéllel, egy embernek volt csigája is. (1,2,4,5)
2.20. Milyen a lovas szekér, lovaskocsi saroglyája: egyenes, enyhén ívelt, erősen ívelt, nem volt saroglya.
Enyhén ívelt. (1,2,3,4,5)
2.21.
a) Írjuk le, rajzoljuk vagy fényképezzük, hogy milyen volt a vesszőből készült szekérkas formája.
Két embernek volt a faluban. 2 m hosszú volt, elől 50 cm magas, hátul kb. 1 m. Elől nyitott volt. (2) Akkora volt, mint a kocsi, elől nyitott, hátul zárt. (4)
b) Használtak-e kettőt is?
csak egyet használtak.
2.22. Szokták-e a vonómarhát paktokltatni s melyik évszakban? Sokan, kevesen, csak ökröket vagy teheneket is.
Csak akkor, ha a marha lesántult, mindig a rossz körmét. (2,4,5)
2.23. A fejőedény régi neve?
Zséter. (1,2,4,5)
2.24. A befogott marhát milyen szavakkal
a) indítják
Néven. (1) Hi-Hajsz! (2) Ne! (4) Na! (5)
b) terelik jobbra
Hi ne! (1) Hi! (4,5)
c) és balra
Hajsz ne! (1) Hajsz! (4,5)
2.25. Milyen szavakkal hívogatják a disznót?
Ne-ne! Cuppog. (1) Koca ne! (2) Hücs te! (4,5)
2.26. Milyen szavakkal hívogatják a tyúkot?
Tyu-tyu! (1) Pipi! (2) Hessegették csak. (4,5)
2.27. Milyen szavakkal hívogatják a kutyát?
Nevén szólították. (1,2,3,5) Gyere ide! (4)
2.28. Kender és len töréséhez milyen eszközt használtak? (Tilót típusú törőt, lábbal mozgatott kötyüs törőt, törővályut, sulykot.)
Kendervágó. (1,2,3,4,5)
2.29.
a) Milyen típusú rokkát használtak s mi a neve: fekvő (a), ferde (b), álló (c)?
A fekvő típusút használták. (1,2,3,4,5)
b) A két kerék egymáshoz viszonyított helyzete.
n.a.
3. Ház és háztartás
3.1. A mai község határán volt-e korábban több egymástól elkülönülő házcsoport, aminek külön neve is volt (esetleg korábban önálló falú?
a) Hogy hívták ezeket?
Kümalom és a hozzá tartozó major, 1922-ben lett Robogányi Ede százados tulajdona (vitézi telek volt). (1,2,3,5) Hosztót irányában a Bogaras család tanyája állt külön. A tanya nem a család nevét viselte, eredeti elnevezését az adatközlő elfeledte. (4) n.a.====b) Miért volt így? ====
c) Tudnak-e arról, hogy a községnek mindig itt volt-e a helye, vagy máshonnan települtek át a határ valamelyik részéről? Melyikből?
n.a.
3.2. Melyik évtizedben bontották le az utolsó boronából készült lakóházat? Ahol ilyen nem volt, ott az utolsó favázas sövényházak végső megszűnését nyomozzuk.
Nem voltak boronaházak és sövényházak a faluban. (1,2,3,4,5)
3.3. Hogyan alakították át a régi szabadkéményes és füstöskéményes házak füstvezetékét. (Hova helyezték a kéményt: falba, fal mellé? Szabad kémény esetén hogy történt ez? Mióta építenek (évtized) kizárólag zárt kéményt?
A kémény a fal mellé került. (1,2,3) A kémény a falba került. (4,5) 1910-es évektől zárt konyhákat építenek. (1,3,5)
3.4. A legrégibb házakon a szoba + konyha + kamra résznek hány bejárata volt a szabadba? Hova nyíltak ezek az ajtók? (Pitvarba, tornácra, gangra, udvarra, stb.)
4-5 háznál volt gádor, egyébként az udvarról nyílt a bejárat. Minden helyiségnek külön bejárata volt. (1,2,3,4,5)
3.5. Állapítsuk meg azt, hogy volt-e a faluban kereszt-mestergerendás ház. (Ez esetben a padlásgerendák a ház hossztengelyének irányában feküdtek. Ha ilyent látunk, biztosra vehetjük a kereszt-mestergerenda egykori létét.) Előfordul-e földfalú házaknál mestergerenda?
Volt a földfalu házaknál is mestergerenda. (1,2,3,4,5)
3.6. Melyik évtizedben lett általános a rakott sparheltek használata a faluban?
1920-as évek óta. (1,2,3)
3.7. Melyik évtizedben lett általános a kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak” „tömbházak” építése? Mikortól kezdve nem építenek már egysoros (szoba+konyha+kamra+szoba, kamra egyvégtében) házakat?
Az adatközlők szerint ebben a faluban olyan nincs. (1,2,3) Az 1950-es években. (4,5)
3.8. Tudnak-e olyan régi házról, amelynek szobájában egykor a konyhából fűtött kemence volt és nem kályha?
Cserépkályhák voltak inkább, ezeket a konyhából fűtötték. (1,2,3)
3.9. A konyhai kemencét hova építették: a, a konyha padlószintjére b, alacsony 10-20 cm magas emelvényre, padkára c, normál magasságú 50-70 cm magas padkára
50-60 cm magas patkára építették a kemencét, a nyílása ilyen magasságban volt. (1,2,3,4,5)
3.10. Volt-e kiugró középrészes (torkos) pajta, illetve L alaprajzú, sokszögű, továbbá leeresztett oldaltoldású pajta? (A fennálló pajtákról készítsünk egészen vázlatos alaprajzot, méretek nélkül, de az egyes részek nevének rögzítésével.
Nem volt ilyen. (1,3,4,5) Az uradalomban volt ilyen. (2)
3.11. Kemencében, kályhában, nyílt tűzön főzés esetén hogyan használták a fazékkiszedő villát? a, Egyik ágát akasztották a fazék fülébe. b, Két ág közé fogták a fazekat. c, kerekes kiszedővillát alkalmaztak. Mi volt ezeknek a neve?
Nem ismerik az edénykiszedő villát. (1,2,3,4,5)
3.12.
a) Savanyítottak-e egészben tarlórépát törköly között vagy más módon?
Kerékrépát reszelve savanyították, ecettel.
b)Savanyítottak-e egészben káposztafejeket?
A káposztát szeletelve, hordóban. (1,2,3,4,5)
3.13. Melyik évtizedben szűnt meg általánosan a kenyér házi sütése? (Nem készítése!)
1945 után. (1,2,3,4,5)
3.14. Régen milyen formájú kenyértartót használtak a kamrában: csillagos forma, vesszőíves, stb.? Egy faluban többféle is lehetett.
A vesszőíves fajtát (1,2,3), Csillagos forma fajtát (4,5).
3.15. Használtak-e füllel ellátott dongás vajköpülőt? Ha lehet, készítsünk rajzot vagy fényképet róla.
Igen, használtak. (1,2,3) Cserép vajköpülőt (4), dongás vajköpülőt (4) használtak, de csak egy füle volt.
3.16. A fából készült hajdina- és kölestörők ütőjéről készítsünk vázlatrajzot! (Lehetett áttört nyelű, forgórészeknél keskenyített, stb.
A hajdinát a malomban darálták. Nem emlékeznek, hogy kölest vetettek volna. (1,2,3) Nem használtak ilyen eszközt. (4,5)
3.17. Hajdinából, ahol ez nem volt kölesből, liszttel sűrítve készítenek-e olyan kását, amit aztán kiszaggatva fogyasztottak? A készítés lényeges mozzanatait írjuk le. Mi a neve (ganca, gánica, stb.)?
A hajdinát takarmányként használták föl. (1,2,3,4,5)
3.18. Milyen formájú töltetlen kalácsokat szoktak sütni: karácsonyra, húsvétra, mindenszentekre, lakodalomra? (pl. fonott hosszúkás, fonott kör alakú, sima kör alakú, kifli alakú, rácsos kör alakú. (Lehetőleg készítsük róla rajzot. Mi volt ezek neve?
A fonott hosszúkás és a kifli alakút sütötték (1,2,3,4), A sima kör alakút is készítették. (5)
3.19. Mióta és hogyan készítenek gyakrabban lecsót? (A lényeg a lecsó összetételi arányának tisztázása: mennyi paradicsom, hagyma, krumpli, paprika került bele; milyen volt ezek aránya?
Paprikából, paradicsomból fele-fele arányban tettek a lecsóba. Mást nem tettek bele a hagymán, zsíron és són kívül. (1,2,3) Tojást is szoktak beletenni. (5)
3.20. Mióta fogyasztanak (évtizednyi pontossággal) rendszeresen nyers paprikát és paradicsomot?
1920-as évektől. (1,2,3,4,5)
3.21. Milyen sült tésztát tettek a „karácsonyi asztalra” (szenteste, ünnepi asztalra)?
Beigli, habcsók, szaggatott, kelt tészta. (1,2,3) Mákos, lekváros, túrós kelttészták. (5)
3.22.
a) Régen viseltek-e a férfiak ünnepre széles gatyát felsőruhaként?
Imrefalván még ünnepre is fölvették, de van ennek már 60-80 éve. (1,5) Az 1900-as években még igen (1910-ig bezárólag). (2)
b) Hány szélből készült?
7 szélből volt(1)
3.23. Melyik évtizedig viseltek az asszonyok derékban rögzített szoknyát réklivel vagy blúzzal? (Ennek ellentéte az egyberuha.)
Mindig egyberuhát viseltek az ő emlékezete szerint. (1) Akik nem viselték, azok most lennének 100-120 évesek. A náluk fiatalabbak mind egyberuhában jártak. (2) Édesanyja még nem viselt egyberuhát. (5)
3.24. Szoktak-e a faluban az asszonyok is vásznat szőni, s melyik évtizedben szűnt meg ennek gyakorlata?
Az asszonyok falubéli takáccsal szövettek. (1,2,3) A takácsot Somogyi Istvánnak hívták. (1) Galsán is volt takács: pacsai nevezetű, de az asszonyok elhordták a szövetnivalót Pinkócra és Hosztótra (zsidó nevezetű takácshoz) is. (5)
3.25. Melyik évtizedig volt „kötelező” az asszonyok számára az udvaron kívül a fejkendő viselete?
Háború után halványult el a szokás. (1,2,3,5)
3.26. Szokásban volt-e és meddig az, hogy a lakószobában két ágyat párhuzamosan egymás mellé tettek?
Még most is így van a régi házakban. (1,2,3) Ki, hogy elfért. (5)
4. Család, közösség, világkép
4.1.
a) Melyik évszakban (hónapban) tartották 1910. körül a legtöbb esküvőt?
Ha valaki farsangkor nem ment férjhez, tuskót tettek a kapujába. A legtöbben ekkor tartották az esküvőt. (1,2)Májusban. (3) Szüret után. (5)
b) Melyik évszakban nem tartottak esküvőt?
n.a.
4.2. Melyik nap volt a héten az esküvő megtartásának hagyományos napja?
a) 1910 körül:
szombat (1,2,4,5), vasárnap (3)
b) 1930 körül:
szombat vagy vasárnap(1,2,3,4,5)
4.3.
a) Hol szokták tartani a lakodalmat? Csak az egyik fél házánál? Melyiknél?
Mindig a lányos háznál tartották a lakodalmat
b) Hol volt és mikor a főétkezés, illetve volt-e két egyenrangú étkezés?
a főétkezés a vacsora volt. (1,2,3,4,5)
c) Ha két helyen volt a lakodalom, hogyan oszlottak meg a vendégek?
n.a.
4.4.
a) Hol zajlik le 1980 körül a lakodalom? (Figyelemmel az előző pontban foglaltakra.)
1980-as években ugyanúgy zajlik a lakodalom, mint régen, annyi különbséggel, hogy vendéglőben tartják a vacsorát. (1,2,3,4,5)
b) Mennyire és mióta szokás a lakodalom nem otthon való tartása?
n.a.
4.5. Meghívás módja a lakodalomban (kit hívnak /vőfély, szülők, vendéghívogatók, jegyespár, levél, stb./, hányszor, és a lakodalomhoz viszonyítottan milyen időpontban?)
a) 1910 körül:
Régen a jegyespár hívott,legalább 2-3 héttel az esküvő előtt volt illendő hívni a vendégeket. (1,2,3)
b) 1930 körül:
most is a jegyespár hív, kb. 3 héttel az esküvő előtt. (1,2,3,5)
4.6.
a) Volt-e a lakodalom során szándékolt tányér- (tál, cserép) törés és hol?
Inkább a sváboknál volt szokásban, náluk nem. (1,2,3,4,5)
b) Ki, mikor és miért tört cserepet?
n.a.
c) Volt-e valamilyen szövegmondás ezzel kapcsolatban? =
n.a.
d)Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.7. Tánczene. (A tánczene esetleges időbeli változásait rögzítsük!)
a) Általában honnan hoztak zenészeket: helybelieket, más falusiakat?
Nemeskeresztúrról Kertész József zenekarát szokták elhozni. (3)Nemeskeresztúri, jánosházi, kertai zenészeket hoztak.(4,5)
b) Milyen hangszereken játszottak?
prímás, kontrás, bőgő, cimbalom, síp.
c) Hány főből állott a zenekar?
n.a.
d) Mikor lép a gombos és tangóharmonika a zenekarba?
1930-as évektől gombos harmonika. Háború után slágerzene. (1,2,3) Harmonika a gyerekkora óta volt (1910-es évek). (5)
4.8. Lucázás
a) Volt-e lucázás és mely napon?
n.a.
b)Írjuk le tömören a szokást (alakos - nem alakos, köszöntés, zene, szalma, törek, fatuskó stb. elemekkel). A kötött szöveget szó szerint írjuk le.
Legjobban a lányos házaknál lucáztak. A szekeret a tetőn rakták össze, elhordták a kaput. Ezt a legények rovására lehet írni. (1,5) Luca napján reggelre volt szokásban a lucázás. A gyerekek köszöntőt mondtak. (2)
4.9. Regölés
a) Melyik napon szoktak regölni?
karácsony másnapján volt szokásban
b) Meddig élt ez a szokás?
n.a.
c) Kik regöltek: legények, gyerekek?
legények
d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.
Regöltek a leánynak legényt, a gazdának minden jót, főleg jó termést. Kötött szövegre nem emlékeznek. Legények regöltek annál a háznál, ahová beengedték őket. (1,2,3,4,5)
4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?
Régen nem voltak, most 150 fő lakosságból 3 öreglegény. (1,2,3) Régen se igen voltak és most sincsenek, csak 1-2. (4,5)
4.11. X-el díszített tejesfazék
a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?
Nem ismertek X-szel díszített tejesfazekat. (1,2,3,4,5)
b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk?
n.a.
c) Hol szerezték be ezeket?
n.a.
4.12
4.12.1. Szoktak-e az év valamelyik napján fáklyát, söprű vagy valami más tárgyat meggyújtva a levegőbe dobni?
a) Melyik napon,
Szent Ivánkor söprűt, nyírfahéjat gyújtottak, földobálták a levegőbe. A falun kívül. (1,2,3)
b) miért,
n.a.
c) kik végezték?
n.a.
d) Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani?
Nem ismernek ilyen szokást. (4,5)
a) Melyik napon,
n.a.
b) miért,
n.a.
c) kik végezték?
n.a.
d) Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)
Nem voltak különös szokások ezen a napon. (1,2,3,4,5)
4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.
A betlehemezést már karácsony előtt egy héttel elkezdték. Kis Jézus, Mária, József, pásztorok, angyalok szerepeltek benne. Pásztorozás is volt, a gyerekek beöltöztek pásztornak, bajusz, szakáll, ködmen volt rajtuk, láncos botot vittek a kezükben. Ez karácsonykor volt. (1,2,3)
4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?
Szent Vendel volt az állatok védőszentje, nevenapján nem fogtak be hasított körmű állatot. (1,2,3,4,5)
4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?
Nem volt szokás a gyerekeket ijesztgetni. (1,2,3) Kankussal, cigánnyal ijesztgették őket. (5)
4.17. Diódobálás
a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás?
Volt.
b) Mikor, hol, miért?
Karácsony táján, a tó jegén.
c) Írjuk le tömören a szokást?
1930-as években a falu közepén lévő kacsaúsztató tó jegén dióval szemeztek, általában Karácsony táján. A játék a golyózáshoz hasonló szabályokkal játszódott. (2)
4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?
Tüskét vág egy ember. (1,3) Hegy van benne. (2) Balta van az alak kezében. (5)