„Vát” változatai közötti eltérés
a (→2.6. Ismerik-e a kepe szót és ez mit jelent? (Meghatározott számú összerakott kereszt vagy meghatározatlan számú kereszt.)Használták-e ezt a kifejezést a termés mennyiségének a meghatározására?) |
|||
(egy szerkesztő 68 közbeeső változata nincs mutatva) | |||
167. sor: | 167. sor: | ||
===2.7. Milyen hosszú volt a csép nyele: 140 cm alatt., 144-155 cm között, 155 cm fölött?=== | ===2.7. Milyen hosszú volt a csép nyele: 140 cm alatt., 144-155 cm között, 155 cm fölött?=== | ||
− | + | A csép nyele kb. 140 cm hosszú volt. (2,3) | |
===2.8. A két világháború között a gépi cséplés esetén állandó csapat járt-e a géppel, vagy a gazda állította a munkásokat - a gépészen és etetőn kívül - a rokonság, szomszédság köréből? === | ===2.8. A két világháború között a gépi cséplés esetén állandó csapat járt-e a géppel, vagy a gazda állította a munkásokat - a gépészen és etetőn kívül - a rokonság, szomszédság köréből? === | ||
− | + | Igen, gépi cséplés esetén állandó csapat járt a géppel. (2,3) | |
===2.9. A kicsépelt szalmát hogyan hordták kazalba 1930 körül? a, Nyárssal (3-4 m hosszú rúd, amire a szalmát felszúrták és a fej fölött vitték.) Tisztázzuk mikor és hogyan került a faluba és mennyire lett általános? b, Vízszintes rudakon c, Elevátorral d, Egyéb módon === | ===2.9. A kicsépelt szalmát hogyan hordták kazalba 1930 körül? a, Nyárssal (3-4 m hosszú rúd, amire a szalmát felszúrták és a fej fölött vitték.) Tisztázzuk mikor és hogyan került a faluba és mennyire lett általános? b, Vízszintes rudakon c, Elevátorral d, Egyéb módon === | ||
− | + | A kicsépelt szalmát nyárson hordták kazalba. (3) | |
===2.10. Melyik évtizedben szűnt meg teljesen a hajdina termelése? === | ===2.10. Melyik évtizedben szűnt meg teljesen a hajdina termelése? === | ||
− | + | Nem tudják melyik évben szűnt meg a termesztése. (2,3) | |
===2.11. Melyik évtizedben kezdődött és mikor lett általános a burgonya eke után, barázdába való vetése?=== | ===2.11. Melyik évtizedben kezdődött és mikor lett általános a burgonya eke után, barázdába való vetése?=== | ||
− | + | Az 1920-as években lett általános. (2) | |
+ | Már gyermekkora óta emlékezett a burgonya eke utáni barázdába vetésére. (3) | ||
===2.12. Írjuk le tömören a szénaszárítás munkamenetét (renden forgatatlan szárad, a rendet szétterítették, a rendet forgatták, szénaszárító állványt használtak - ez utóbbi formáját rögzítsük -, hányszor forgatták, milyen egységbe gyűjtötték.)=== | ===2.12. Írjuk le tömören a szénaszárítás munkamenetét (renden forgatatlan szárad, a rendet szétterítették, a rendet forgatták, szénaszárító állványt használtak - ez utóbbi formáját rögzítsük -, hányszor forgatták, milyen egységbe gyűjtötték.)=== | ||
− | + | A szénát villával forgatták át, ha megázott akkor többször, ha nem ázott meg, akkor egyszer kellett átforgatni. Nem használtak állványt. (2,3) | |
===2.13. Mivel, milyen eszközzel hordták a kazalból a napi száraztakarmányt az istállóba (nagyobb méretű kosárban, villával hajdivánnal, - két íjszerű káva -)? Ha valamelyik új, akkor azt honnan ismerték meg?=== | ===2.13. Mivel, milyen eszközzel hordták a kazalból a napi száraztakarmányt az istállóba (nagyobb méretű kosárban, villával hajdivánnal, - két íjszerű káva -)? Ha valamelyik új, akkor azt honnan ismerték meg?=== | ||
− | + | A kazalból az istállóba talicskával vagy kosárral vitték a takarmányt. (2) | |
+ | Hátaskosárban hordták a szálas takarmányt. (3) | ||
===2.14. Jegyezzük fel az igánál (járomnál): === | ===2.14. Jegyezzük fel az igánál (járomnál): === | ||
====a) az iga felső fájának nevét: ==== | ====a) az iga felső fájának nevét: ==== | ||
− | + | igafőfa | |
====b) a rudat rögzítő szög nevét /gúzs/: ==== | ====b) a rudat rögzítő szög nevét /gúzs/: ==== | ||
− | + | igafőszeg | |
====c) a külső szegek /igaszeg/ nevét:==== | ====c) a külső szegek /igaszeg/ nevét:==== | ||
− | + | igaszeg (3) | |
=== 2.15. === | === 2.15. === | ||
====a) Almozáshoz használták-e a fák leveleit? ==== | ====a) Almozáshoz használták-e a fák leveleit? ==== | ||
− | + | Használták a fák leveleit az almozáshoz akkor, amikor kevés volt a szalma. (2,3) | |
====b) Milyen mértékben (sokan, kevesen)? ==== | ====b) Milyen mértékben (sokan, kevesen)? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Melyik évszakban?==== | ====c) Melyik évszakban?==== | ||
− | + | n.a. | |
=== 2.16. === | === 2.16. === | ||
====a) A ló befogásánál 1930 körül alkalmaztak-e szügyre erősített tartóláncot? ==== | ====a) A ló befogásánál 1930 körül alkalmaztak-e szügyre erősített tartóláncot? ==== | ||
+ | Igen, alkalmazták a szügyre erősített tartóláncot. (2,3) | ||
+ | |||
====b) Melyik mód régibb, újabb? ==== | ====b) Melyik mód régibb, újabb? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Ez utóbbit honnan ismerték?==== | ====c) Ez utóbbit honnan ismerték?==== | ||
− | + | n.a. | |
===2.17. Mit neveztek szekérnek, mit neveztek kocsinak (teherhordó szekér, lovasszekér, szénaszállító szekér, marhásfogat stb.)?=== | ===2.17. Mit neveztek szekérnek, mit neveztek kocsinak (teherhordó szekér, lovasszekér, szénaszállító szekér, marhásfogat stb.)?=== | ||
− | + | Szekér: teherhordásra használták. Kocsi: utazni lehetett rajta. (2,3) | |
===2.18. A szálastakarmányt szállító szekér milyen hosszú centiméterben vagy sukkban (1 sukk = kb. 32 cm)? Ha egyáltalán van nyújtott hosszúszekér és vendégoldallal szállítás, akkor tisztázzuk, hogy melyik elterjedtebb és régibb.=== | ===2.18. A szálastakarmányt szállító szekér milyen hosszú centiméterben vagy sukkban (1 sukk = kb. 32 cm)? Ha egyáltalán van nyújtott hosszúszekér és vendégoldallal szállítás, akkor tisztázzuk, hogy melyik elterjedtebb és régibb.=== | ||
− | + | Kb. 5 m-es volt. (2) | |
+ | Kb. 6 m-es volt. (3) | ||
===2.19. A nyomorúd leszorítása a szekér hátulján milyen eszköz segítségével történt? Írjuk le a formáját és a nevét, és azt is, ha a kötélen kívül nincs más eszköz.=== | ===2.19. A nyomorúd leszorítása a szekér hátulján milyen eszköz segítségével történt? Írjuk le a formáját és a nevét, és azt is, ha a kötélen kívül nincs más eszköz.=== | ||
− | + | Rudazókötelet használtak, mást nem. (2,3) | |
===2.20. Milyen a lovas szekér, lovaskocsi saroglyája: egyenes, enyhén ívelt, erősen ívelt, nem volt saroglya.=== | ===2.20. Milyen a lovas szekér, lovaskocsi saroglyája: egyenes, enyhén ívelt, erősen ívelt, nem volt saroglya.=== | ||
− | + | A saroglya erősen ívelt volt. (2,3) | |
===2.21. === | ===2.21. === | ||
====a) Írjuk le, rajzoljuk vagy fényképezzük, hogy milyen volt a vesszőből készült szekérkas formája. ==== | ====a) Írjuk le, rajzoljuk vagy fényképezzük, hogy milyen volt a vesszőből készült szekérkas formája. ==== | ||
− | + | Fűzfavesszőből készült a szekérkas.(2,3) | |
====b) Használtak-e kettőt is?==== | ====b) Használtak-e kettőt is?==== | ||
− | + | Ha nagy volt a szekér, kettőt használtak. (2,3) | |
===2.22. Szokták-e a vonómarhát paktokltatni s melyik évszakban? Sokan, kevesen, csak ökröket vagy teheneket is.=== | ===2.22. Szokták-e a vonómarhát paktokltatni s melyik évszakban? Sokan, kevesen, csak ökröket vagy teheneket is.=== | ||
− | + | Igen, a sánta lábfájós tehenet vagy ökröt szokták patkolni. Leginkább nyáron, mert akkor ment a legtöbbet és akkor sántult le. (2,3) | |
===2.23. A fejőedény régi neve? === | ===2.23. A fejőedény régi neve? === | ||
− | + | Zséter. (2) | |
===2.24. A befogott marhát milyen szavakkal === | ===2.24. A befogott marhát milyen szavakkal === | ||
====a) indítják==== | ====a) indítják==== | ||
− | + | No! | |
====b) terelik jobbra ==== | ====b) terelik jobbra ==== | ||
− | + | Hik! | |
− | ====c) és balra==== | + | ====c) és balra==== |
− | + | Hejsz! vagy Hajsz! (2,3) | |
===2.25. Milyen szavakkal hívogatják a disznót?=== | ===2.25. Milyen szavakkal hívogatják a disznót?=== | ||
− | + | Coca ne, coca ne. (2,3) | |
===2.26. Milyen szavakkal hívogatják a tyúkot?=== | ===2.26. Milyen szavakkal hívogatják a tyúkot?=== | ||
− | + | Pipi ne, pipi. (2,3) | |
===2.27. Milyen szavakkal hívogatják a kutyát?=== | ===2.27. Milyen szavakkal hívogatják a kutyát?=== | ||
− | + | A nevén hívják. (2,3) | |
===2.28. Kender és len töréséhez milyen eszközt használtak? (Tilót típusú törőt, lábbal mozgatott kötyüs törőt, törővályut, sulykot.)=== | ===2.28. Kender és len töréséhez milyen eszközt használtak? (Tilót típusú törőt, lábbal mozgatott kötyüs törőt, törővályut, sulykot.)=== | ||
− | + | Kendertörővel. (3) | |
===2.29.=== | ===2.29.=== | ||
====a) Milyen típusú rokkát használtak s mi a neve: fekvő (a), ferde (b), álló (c)? ==== | ====a) Milyen típusú rokkát használtak s mi a neve: fekvő (a), ferde (b), álló (c)? ==== | ||
+ | Nem használtak rokkát. (2,3) | ||
+ | |||
====b) A két kerék egymáshoz viszonyított helyzete.==== | ====b) A két kerék egymáshoz viszonyított helyzete.==== | ||
− | + | n.a. | |
==3. Ház és háztartás == | ==3. Ház és háztartás == | ||
271. sor: | 278. sor: | ||
====a) Hogy hívták ezeket? ==== | ====a) Hogy hívták ezeket? ==== | ||
− | + | Igen, volt a község határán több elkülönült házcsoport. Ennek tulajdonosa, özv. Csillag Gézáné grófnő.Szentkútmajor, Emiliamajor, Afrikamajor | |
====b) Miért volt így? ==== | ====b) Miért volt így? ==== | ||
− | + | Ezek a házcsoportok majorsági területek voltak | |
====c) Tudnak-e arról, hogy a községnek mindig itt volt-e a helye, vagy máshonnan települtek át a határ valamelyik részéről? Melyikből?==== | ====c) Tudnak-e arról, hogy a községnek mindig itt volt-e a helye, vagy máshonnan települtek át a határ valamelyik részéről? Melyikből?==== | ||
− | + | A község helye sem volt mindig ott, ahol most. Korábban Porpác felé volt egy ófalu. (4,5,6) | |
===3.2. Melyik évtizedben bontották le az utolsó boronából készült lakóházat? Ahol ilyen nem volt, ott az utolsó favázas sövényházak végső megszűnését nyomozzuk.=== | ===3.2. Melyik évtizedben bontották le az utolsó boronából készült lakóházat? Ahol ilyen nem volt, ott az utolsó favázas sövényházak végső megszűnését nyomozzuk.=== | ||
− | + | Nem tudtak választ adni erre a kérdésre. (4,5,6) | |
===3.3. Hogyan alakították át a régi szabadkéményes és füstöskéményes házak füstvezetékét. (Hova helyezték a kéményt: falba, fal mellé? Szabad kémény esetén hogy történt ez? Mióta építenek (évtized) kizárólag zárt kéményt?=== | ===3.3. Hogyan alakították át a régi szabadkéményes és füstöskéményes házak füstvezetékét. (Hova helyezték a kéményt: falba, fal mellé? Szabad kémény esetén hogy történt ez? Mióta építenek (évtized) kizárólag zárt kéményt?=== | ||
− | + | A korábbi szabadkéményes és füstöskéményes házakat ledöntötték. Kb. 8-10 éve az utolsót is és ezeket teljesen újjáépítették. 1912-ben már csak zártkéményest készítettek. Magánházak építésekor kezdték a zártkémény építését. (4,5,6) | |
===3.4. A legrégibb házakon a szoba + konyha + kamra résznek hány bejárata volt a szabadba? Hova nyíltak ezek az ajtók? (Pitvarba, tornácra, gangra, udvarra, stb.) === | ===3.4. A legrégibb házakon a szoba + konyha + kamra résznek hány bejárata volt a szabadba? Hova nyíltak ezek az ajtók? (Pitvarba, tornácra, gangra, udvarra, stb.) === | ||
− | + | A szabadba általában egy ajtó nyílt, a konyhára pedig egy vagy kettő. A szabadba nyíló ajtó közvetlenül a tornácra nyílott. (4,5,6) | |
===3.5. Állapítsuk meg azt, hogy volt-e a faluban kereszt-mestergerendás ház. (Ez esetben a padlásgerendák a ház hossztengelyének irányában feküdtek. Ha ilyent látunk, biztosra vehetjük a kereszt-mestergerenda egykori létét.) Előfordul-e földfalú házaknál mestergerenda?=== | ===3.5. Állapítsuk meg azt, hogy volt-e a faluban kereszt-mestergerendás ház. (Ez esetben a padlásgerendák a ház hossztengelyének irányában feküdtek. Ha ilyent látunk, biztosra vehetjük a kereszt-mestergerenda egykori létét.) Előfordul-e földfalú házaknál mestergerenda?=== | ||
− | + | Természetesen volt a faluban kereszt-mestergerendás ház. A földfalú házaknál is ez volt inkább a jellemző. A padlás egyben magtár is volt és ez tartotta. (4,5,6) | |
===3.6. Melyik évtizedben lett általános a rakott sparheltek használata a faluban? === | ===3.6. Melyik évtizedben lett általános a rakott sparheltek használata a faluban? === | ||
− | + | Az ő idejükben már csak néhány ilyen létezett. Az első rakott tűzhely kezdeti időpontját a múlt századra tették. (Konkrét dátummal nem szolgáltak.) (4,5,6) | |
===3.7. Melyik évtizedben lett általános a kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak” „tömbházak” építése? Mikortól kezdve nem építenek már egysoros (szoba+konyha+kamra+szoba, kamra egyvégtében) házakat?=== | ===3.7. Melyik évtizedben lett általános a kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak” „tömbházak” építése? Mikortól kezdve nem építenek már egysoros (szoba+konyha+kamra+szoba, kamra egyvégtében) házakat?=== | ||
+ | A kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak”, „tömbházak” építésének időpontját a II. világháború utánra tették. Kb. az egysoros házak eltűnését is erre az időszakra tették. Az egysoros házak építésének legfontosabb okát a szűk telkekben látták. (4,5,6) | ||
− | + | ===3.8. Tudnak-e olyan régi házról, amelynek szobájában egykor a konyhából fűtött kemence volt és nem kályha? === | |
− | ===3.8. Tudnak-e olyan régi házról, amelynek szobájában egykor a konyhából fűtött kemence volt és nem kályha? === | + | Tudnak, de azokat már elbontották. (4,5,6) |
− | + | ||
===3.9. A konyhai kemencét hova építették: a, a konyha padlószintjére b, alacsony 10-20 cm magas emelvényre, padkára c, normál magasságú 50-70 cm magas padkára === | ===3.9. A konyhai kemencét hova építették: a, a konyha padlószintjére b, alacsony 10-20 cm magas emelvényre, padkára c, normál magasságú 50-70 cm magas padkára === | ||
+ | Konyhai kemencét különböző mélységre építették. Előfordult olyan hely, ahol a padlószintre és volt olyan, ahol 10-20 cm magas padkára építették. Volt olyan kemence, amelybe föl lehetett mászni és úgy tisztították. Ezt mászókéménynek vagy bőkéménynek is nevezték. (4,5,6) | ||
− | + | ===3.10. Volt-e kiugró középrészes (torkos) pajta, illetve L alaprajzú, sokszögű, továbbá leeresztett oldaltoldású pajta? (A fennálló pajtákról készítsünk egészen vázlatos alaprajzot, méretek nélkül, de az egyes részek nevének rögzítésével.=== | |
− | ===3.10. Volt-e kiugró középrészes (torkos) pajta, illetve L alaprajzú, sokszögű, továbbá leeresztett oldaltoldású pajta? (A fennálló pajtákról készítsünk egészen vázlatos alaprajzot, méretek nélkül, de az egyes részek nevének rögzítésével.=== | + | Mindegyik előfordult. A leeresztett oldaltoldású pajtában az oldaltoldásban tartották a pelyvát, ezt nevezték pelyvakutyának. (4,5,6) |
− | + | ||
===3.11. Kemencében, kályhában, nyílt tűzön főzés esetén hogyan használták a fazékkiszedő villát? a, Egyik ágát akasztották a fazék fülébe. b, Két ág közé fogták a fazekat. c, kerekes kiszedővillát alkalmaztak. Mi volt ezeknek a neve? === | ===3.11. Kemencében, kályhában, nyílt tűzön főzés esetén hogyan használták a fazékkiszedő villát? a, Egyik ágát akasztották a fazék fülébe. b, Két ág közé fogták a fazekat. c, kerekes kiszedővillát alkalmaztak. Mi volt ezeknek a neve? === | ||
− | + | Ezt már nem tudják. (4,5,6) | |
===3.12.=== | ===3.12.=== | ||
====a) Savanyítottak-e egészben tarlórépát törköly között vagy más módon? ==== | ====a) Savanyítottak-e egészben tarlórépát törköly között vagy más módon? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====b)Savanyítottak-e egészben káposztafejeket?==== | ====b)Savanyítottak-e egészben káposztafejeket?==== | ||
− | + | Savanyítottak káposztát, de egész káposztafejeket nem, viszont egész leveleket igen. (Ez a töltött káposztához kellett.) A káposzta közé kerékrépát is szeleteltek és mikor fogyasztás közben ezek a szeletek előkerültek, az mindenki számára csemege volt. (4,5,6) | |
===3.13. Melyik évtizedben szűnt meg általánosan a kenyér házi sütése? (Nem készítése!)=== | ===3.13. Melyik évtizedben szűnt meg általánosan a kenyér házi sütése? (Nem készítése!)=== | ||
− | + | Még 1949-ben is sütöttek otthon kenyeret. Ennek megszűnése a malmok államosításával volt kapcsolatban. (4,5,6) | |
===3.14. Régen milyen formájú kenyértartót használtak a kamrában: csillagos forma, vesszőíves, stb.? Egy faluban többféle is lehetett.=== | ===3.14. Régen milyen formájú kenyértartót használtak a kamrában: csillagos forma, vesszőíves, stb.? Egy faluban többféle is lehetett.=== | ||
− | + | A vesszőíves, és egyéb formájú kenyértartó volt használatban.(4,5,6) | |
===3.15. Használtak-e füllel ellátott dongás vajköpülőt? Ha lehet, készítsünk rajzot vagy fényképet róla.=== | ===3.15. Használtak-e füllel ellátott dongás vajköpülőt? Ha lehet, készítsünk rajzot vagy fényképet róla.=== | ||
− | + | Igen, használtak. (4,5,6) | |
===3.16. A fából készült hajdina- és kölestörők ütőjéről készítsünk vázlatrajzot! (Lehetett áttört nyelű, forgórészeknél keskenyített, stb.=== | ===3.16. A fából készült hajdina- és kölestörők ütőjéről készítsünk vázlatrajzot! (Lehetett áttört nyelű, forgórészeknél keskenyített, stb.=== | ||
− | + | Nem nagyon termeltek ezen a területen hajdinát, így nem is emlékeztek ezekre az eszközökre. (4,5,6) | |
===3.17. Hajdinából, ahol ez nem volt kölesből, liszttel sűrítve készítenek-e olyan kását, amit aztán kiszaggatva fogyasztottak? A készítés lényeges mozzanatait írjuk le. Mi a neve (ganca, gánica, stb.)?=== | ===3.17. Hajdinából, ahol ez nem volt kölesből, liszttel sűrítve készítenek-e olyan kását, amit aztán kiszaggatva fogyasztottak? A készítés lényeges mozzanatait írjuk le. Mi a neve (ganca, gánica, stb.)?=== | ||
− | + | Készítettek, de készítési módját már nem tudják. Volt hajdinapogácsa és gombóc. (Gánicának a kukoricából készült ételt nevezték.) (4,5,6) | |
===3.18. Milyen formájú töltetlen kalácsokat szoktak sütni: karácsonyra, húsvétra, mindenszentekre, lakodalomra? (pl. fonott hosszúkás, fonott kör alakú, sima kör alakú, kifli alakú, rácsos kör alakú. (Lehetőleg készítsük róla rajzot. Mi volt ezek neve? === | ===3.18. Milyen formájú töltetlen kalácsokat szoktak sütni: karácsonyra, húsvétra, mindenszentekre, lakodalomra? (pl. fonott hosszúkás, fonott kör alakú, sima kör alakú, kifli alakú, rácsos kör alakú. (Lehetőleg készítsük róla rajzot. Mi volt ezek neve? === | ||
− | + | Karácsonyra fonott kalácsot (itteni neve kalinkó), méghozzá kör alakú fonottat. Lakodalomra pedig hosszút készítettek, fonott hosszúkás alakút. (4,5,6) | |
===3.19. Mióta és hogyan készítenek gyakrabban lecsót? (A lényeg a lecsó összetételi arányának tisztázása: mennyi paradicsom, hagyma, krumpli, paprika került bele; milyen volt ezek aránya?=== | ===3.19. Mióta és hogyan készítenek gyakrabban lecsót? (A lényeg a lecsó összetételi arányának tisztázása: mennyi paradicsom, hagyma, krumpli, paprika került bele; milyen volt ezek aránya?=== | ||
− | + | Háború után kezdtek itt lecsót készíteni. Zöme paprika, tesznek bele ízesítésnek kolbászt. (4,5,6) | |
===3.20. Mióta fogyasztanak (évtizednyi pontossággal) rendszeresen nyers paprikát és paradicsomot?=== | ===3.20. Mióta fogyasztanak (évtizednyi pontossággal) rendszeresen nyers paprikát és paradicsomot?=== | ||
− | + | Mióta él, ő már fogyasztja nyersen a paradicsomot és paprikát. Bár hangsúlyozta, hogy nyersen inkább a gyerekek csemegéje. A II. világháború előtt azért gyakrabban fogyasztották a hagymát és főtt cukorrépát kenyérhez. (4,5,6) | |
===3.21. Milyen sült tésztát tettek a „karácsonyi asztalra” (szenteste, ünnepi asztalra)?=== | ===3.21. Milyen sült tésztát tettek a „karácsonyi asztalra” (szenteste, ünnepi asztalra)?=== | ||
− | + | A „karácsonyi asztalra” a legfontosabb sült tészta a kalács volt. Ezen kívül készítettek kukoricából egy kicsi kenyeret, amit Jézus kenyerének hívtak. Ételek közül fontos volt az édeskáposzta. (4,5,6) | |
===3.22. === | ===3.22. === | ||
====a) Régen viseltek-e a férfiak ünnepre széles gatyát felsőruhaként? ==== | ====a) Régen viseltek-e a férfiak ünnepre széles gatyát felsőruhaként? ==== | ||
− | + | Igen, hétköznapra is. Az 1920-as, 30-as évekre volt jellemző. (4,5,6) | |
====b) Hány szélből készült?==== | ====b) Hány szélből készült?==== | ||
− | + | A szélek számát nem tudták meghatározni. Illetve azt mondták, hogy ez már nem volt olyan nagyon széles. (4,5,6) | |
===3.23. Melyik évtizedig viseltek az asszonyok derékban rögzített szoknyát réklivel vagy blúzzal? (Ennek ellentéte az egyberuha.)=== | ===3.23. Melyik évtizedig viseltek az asszonyok derékban rögzített szoknyát réklivel vagy blúzzal? (Ennek ellentéte az egyberuha.)=== | ||
− | + | Talán az 1950-es évekig viselték a nagyanyák és az öregasszonyok. (4,5,6) | |
===3.24. Szoktak-e a faluban az asszonyok is vásznat szőni, s melyik évtizedben szűnt meg ennek gyakorlata?=== | ===3.24. Szoktak-e a faluban az asszonyok is vásznat szőni, s melyik évtizedben szűnt meg ennek gyakorlata?=== | ||
− | + | Szoktak, volt szövőszék is a faluban több helyen. (4,5,6) | |
===3.25. Melyik évtizedig volt „kötelező” az asszonyok számára az udvaron kívül a fejkendő viselete?=== | ===3.25. Melyik évtizedig volt „kötelező” az asszonyok számára az udvaron kívül a fejkendő viselete?=== | ||
− | + | Még az ő fiatal éveikben kötelező volt ez a viselet. (4,5,6) | |
===3.26. Szokásban volt-e és meddig az, hogy a lakószobában két ágyat párhuzamosan egymás mellé tettek?=== | ===3.26. Szokásban volt-e és meddig az, hogy a lakószobában két ágyat párhuzamosan egymás mellé tettek?=== | ||
− | + | n.a. | |
==4. Család, közösség, világkép== | ==4. Család, közösség, világkép== | ||
364. sor: | 371. sor: | ||
====a) Melyik évszakban (hónapban) tartották 1910. körül a legtöbb esküvőt? ==== | ====a) Melyik évszakban (hónapban) tartották 1910. körül a legtöbb esküvőt? ==== | ||
− | + | Farsangkor tartották a legtöbb esküvőt.(4,5,6) | |
====b) Melyik évszakban nem tartottak esküvőt? ==== | ====b) Melyik évszakban nem tartottak esküvőt? ==== | ||
− | + | Nagyböjtben és adventkor nem volt egyáltalán semmi mulatság, a Katalin napi bál után nem lehetett táncolni, azt tartották, hogy akkor „letáncolják a barackot”. (4,5,6) | |
===4.2. Melyik nap volt a héten az esküvő megtartásának hagyományos napja? === | ===4.2. Melyik nap volt a héten az esküvő megtartásának hagyományos napja? === | ||
====a) 1910 körül: ==== | ====a) 1910 körül: ==== | ||
− | + | szombat és vasárnap. | |
====b) 1930 körül: ==== | ====b) 1930 körül: ==== | ||
− | + | szombat volt a héten az esküvő tartásának hagyományos napja. (4,5,6) | |
===4.3. === | ===4.3. === | ||
====a) Hol szokták tartani a lakodalmat? Csak az egyik fél házánál? Melyiknél? ==== | ====a) Hol szokták tartani a lakodalmat? Csak az egyik fél házánál? Melyiknél? ==== | ||
− | + | A lakodalmat a lányos háznál tartották. | |
====b) Hol volt és mikor a főétkezés, illetve volt-e két egyenrangú étkezés? ==== | ====b) Hol volt és mikor a főétkezés, illetve volt-e két egyenrangú étkezés? ==== | ||
− | + | A lányos háznál volt a főétkezés. | |
====c) Ha két helyen volt a lakodalom, hogyan oszlottak meg a vendégek?==== | ====c) Ha két helyen volt a lakodalom, hogyan oszlottak meg a vendégek?==== | ||
− | + | A menyecsketánc után a fiús háznál folytatták, de oda már nem minden vendég ment át. (4,5,6) | |
=== 4.4. === | === 4.4. === | ||
====a) Hol zajlik le 1980 körül a lakodalom? (Figyelemmel az előző pontban foglaltakra.) ==== | ====a) Hol zajlik le 1980 körül a lakodalom? (Figyelemmel az előző pontban foglaltakra.) ==== | ||
− | + | Ritkán tartják otthon a lakodalmat, ha igen, akkor sátrat készítenek, régen a szobát ürítették ki. Az 1960-as évek derekától jött szokásba a helyi, vagy szombathelyi étteremben tartott lakodalom. (4,5,6) | |
====b) Mennyire és mióta szokás a lakodalom nem otthon való tartása? ==== | ====b) Mennyire és mióta szokás a lakodalom nem otthon való tartása? ==== | ||
− | + | Az 1960-as évek derekától | |
=== 4.5. Meghívás módja a lakodalomban (kit hívnak /vőfély, szülők, vendéghívogatók, jegyespár, levél, stb./, hányszor, és a lakodalomhoz viszonyítottan milyen időpontban?) === | === 4.5. Meghívás módja a lakodalomban (kit hívnak /vőfély, szülők, vendéghívogatók, jegyespár, levél, stb./, hányszor, és a lakodalomhoz viszonyítottan milyen időpontban?) === | ||
====a) 1910 körül: ==== | ====a) 1910 körül: ==== | ||
− | + | A vendéghívó felbokrétázott bottal körbejárta a meghívottakat és a jegyespár nevében meghívta őket, legalább 3-4 héttel a lakodalom előtt. Egyszer ment végig. | |
====b) 1930 körül: ==== | ====b) 1930 körül: ==== | ||
− | + | Mostanában a menyasszony és a vőlegény keresi fel a meghívottakat, a távoliakat esetleg csak meghívón értesítik, az esküvő előtt legalább egy hónappal. (4,5,6) | |
===4.6. === | ===4.6. === | ||
====a) Volt-e a lakodalom során szándékolt tányér- (tál, cserép) törés és hol? ==== | ====a) Volt-e a lakodalom során szándékolt tányér- (tál, cserép) törés és hol? ==== | ||
− | + | Szándékolt tányértörés nem volt. (4,5,6) | |
====b) Ki, mikor és miért tört cserepet? ==== | ====b) Ki, mikor és miért tört cserepet? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Volt-e valamilyen szövegmondás ezzel kapcsolatban? ===== | ====c) Volt-e valamilyen szövegmondás ezzel kapcsolatban? ===== | ||
− | + | n.a. | |
====d)Meddig élt ez a szokás?==== | ====d)Meddig élt ez a szokás?==== | ||
− | + | n.a. | |
===4.7. Tánczene. (A tánczene esetleges időbeli változásait rögzítsük!) === | ===4.7. Tánczene. (A tánczene esetleges időbeli változásait rögzítsük!) === | ||
====a) Általában honnan hoztak zenészeket: helybelieket, más falusiakat? ==== | ====a) Általában honnan hoztak zenészeket: helybelieket, más falusiakat? ==== | ||
− | + | Vépről vittek cigányzenészeket. | |
====b) Milyen hangszereken játszottak? ==== | ====b) Milyen hangszereken játszottak? ==== | ||
− | + | hegedű, bőgő, cimbalom szokott lenni. | |
====c) Hány főből állott a zenekar? ==== | ====c) Hány főből állott a zenekar? ==== | ||
− | + | 2-3-4 zenész játszott. | |
====d) Mikor lép a gombos és tangóharmonika a zenekarba? ==== | ====d) Mikor lép a gombos és tangóharmonika a zenekarba? ==== | ||
− | + | A tangóharmónika jóval korábban volt, 1920-30-as években és előtte. (4,5,6) | |
===4.8. Lucázás=== | ===4.8. Lucázás=== | ||
==== a) Volt-e lucázás és mely napon? ==== | ==== a) Volt-e lucázás és mely napon? ==== | ||
− | + | December 12-én este,és 13.-án este. | |
==== b)Írjuk le tömören a szokást (alakos - nem alakos, köszöntés, zene, szalma, törek, fatuskó stb. elemekkel). A kötött szöveget szó szerint írjuk le.==== | ==== b)Írjuk le tömören a szokást (alakos - nem alakos, köszöntés, zene, szalma, törek, fatuskó stb. elemekkel). A kötött szöveget szó szerint írjuk le.==== | ||
+ | a lányos házaknál a legények szalmát szórtak szét jó vastagon, ez volt az ún. „szalmaterítés”. Öregleányok kapujába pemetet és kuruglát akasztottak. December 13-án este volt lucázás. A legények a kötényükbe pelyvát kötöttek, szétszórták a házban. A kisfiúk csak egy szénacsomót hoztak, arra térdeltek, úgy mondták a verset. (4,5,6) | ||
+ | „Luca, Luca kity-koty, tojjanak a tiktyok, | ||
+ | Ludjuk, üllősek legyenek! | ||
+ | Fejszéjök, furojok úgy megálljon a helyében, | ||
+ | Mint egy szálfa a tövében. | ||
+ | Annyi zsírjok legyen, mint a kútban a víz! | ||
+ | Annyi töpörtőjük legyen, mint a tengerben a föhény! | ||
+ | Annyi pénzök legen, mint a pelyvakutyóban a pelyva! | ||
+ | Olyan vastag szalonnájuk legyen, mint a mestergerenda! | ||
+ | Olyan hosszú kolbászuk legyen, mint a falu hossza! | ||
+ | Adjon Isten száz malacot, egy ludast!” | ||
+ | Ha kevés pénzt kaptak: „Adjon Isten egy malacot, száz ludast.” | ||
+ | Vagy: | ||
+ | „Egy tyúkjuk legyen, az is sánta!” | ||
+ | Lányos háznál már pajkosabb szöveget mondtak: | ||
+ | „A lányuknak akkora melle legyen, mint a bugyogakorsó! | ||
+ | Olyan hoszsú fogai legyenek, mint a tarlóhuzógrábla! | ||
+ | Akkora feneke legyen, mint a kemence szája!” (4,5,6) | ||
===4.9. Regölés === | ===4.9. Regölés === | ||
====a) Melyik napon szoktak regölni? ==== | ====a) Melyik napon szoktak regölni? ==== | ||
− | + | István napján szoktak regölni. | |
====b) Meddig élt ez a szokás? ==== | ====b) Meddig élt ez a szokás? ==== | ||
− | + | Elvétve még 1-2 éve is jártak, általánosságban az 1960-as évekig élt a szokás. | |
====c) Kik regöltek: legények, gyerekek? ==== | ====c) Kik regöltek: legények, gyerekek? ==== | ||
− | + | Csak fiúk mentek, kisebbek és legények is, lányos házhoz az udvarló. A nagyobbak bort, a kisebbek pénzt kaptak. (4,5,6) | |
====d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.==== | ====d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.==== | ||
− | + | n.a. | |
===4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?=== | ===4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?=== | ||
− | + | A kb. 1000 lakosú faluból 1 % körül volt az öreglegények száma, a testi hibásak nem tudtak megnősülni. (4,5,6) | |
===4.11. X-el díszített tejesfazék=== | ===4.11. X-el díszített tejesfazék=== | ||
====a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?==== | ====a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?==== | ||
− | + | Nem ismerték az X-el díszített tejesfazekat. (4,5,6) | |
====b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk? ==== | ====b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Hol szerezték be ezeket?==== | ====c) Hol szerezték be ezeket?==== | ||
− | + | n.a. | |
===4.12=== | ===4.12=== | ||
====4.12.1. Szoktak-e az év valamelyik napján fáklyát, söprű vagy valami más tárgyat meggyújtva a levegőbe dobni? ==== | ====4.12.1. Szoktak-e az év valamelyik napján fáklyát, söprű vagy valami más tárgyat meggyújtva a levegőbe dobni? ==== | ||
− | + | Nem volt szokás. (4,5,6) | |
=====a) Melyik napon, ===== | =====a) Melyik napon, ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====b) miért, ===== | =====b) miért, ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====c) kik végezték? ===== | =====c) kik végezték? ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====d) Meddig élt ez a szokás?===== | =====d) Meddig élt ez a szokás?===== | ||
− | + | n.a. | |
====4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani? ==== | ====4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani? ==== | ||
− | + | Nem volt szokás. (4,5,6) | |
=====a) Melyik napon, ===== | =====a) Melyik napon, ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====b) miért, ===== | =====b) miért, ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====c) kik végezték? ===== | =====c) kik végezték? ===== | ||
+ | n.a. | ||
=====d) Meddig élt ez a szokás?===== | =====d) Meddig élt ez a szokás?===== | ||
− | + | n.a. | |
===4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)=== | ===4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)=== | ||
− | + | Krampusznak öltözött férfiak járták a falut, lányokhoz vagy a tollfosztóba jártak, ott szétfújták a tollat. Megesett, hogy gyerekeket is kiloptak a házból, majd ledobták őket a hóba. (4,5,6) | |
===4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.=== | ===4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.=== | ||
− | + | Fiúk játszották: pásztorok és az angyal voltak a szereplők. (4,5,6) | |
===4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?=== | ===4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?=== | ||
− | + | Szent Vendelt a barmok védőszentjeként tisztelték. (4,5,6) | |
===4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?=== | ===4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?=== | ||
− | + | Kankussal és Mumussal szokták ijesztgetni a gyerekeket. (4,5,6) | |
===4.17. Diódobálás === | ===4.17. Diódobálás === | ||
====a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás? ==== | ====a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás? ==== | ||
− | + | Nem volt ilyen szokás (diódobálás). (4,5,6) | |
====b) Mikor, hol, miért? ==== | ====b) Mikor, hol, miért? ==== | ||
− | + | n.a. | |
====c) Írjuk le tömören a szokást?==== | ====c) Írjuk le tömören a szokást?==== | ||
− | + | n.a. | |
===4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?=== | ===4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?=== | ||
+ | Tüskevágó embert láttak a régiek a holdban. (4,5,6) | ||
+ | |||
503. sor: | 536. sor: | ||
[[Kategória:Vasszilvágy]] | [[Kategória:Vasszilvágy]] | ||
[[Kategória:Vassurány]] | [[Kategória:Vassurány]] | ||
+ | [[Kategória:Vép]] | ||
+ | [[Kategória:Vépi zenészek]] |
A lap jelenlegi, 2014. szeptember 16., 18:05-kori változata
Adatlap
Adatfelvétel ideje: | 1986. április, 1987. április, 1988. április |
Adatközlők: | (1.)Kapui Károlyné, 1927. római katolikus, Vát, Fő u. 2. |
(2.)Avár József, 1913. római katolikus, Vát, Fő u. 32. | |
(3.)Valdinger Aladár, 1898. római katolikus, Vát, Fő u. 55. | |
(4.)Amatics Ferenc, 1921. Vát, Lenin u. 19. | |
(5.)Amatics Ferencné, 1920. Vát, Lenin u. 19. | |
(6.)Nagy Istvánné, 1919. Vát, Lenin u. 13. | |
Gyűjtötte: | Boros Anita, Csizmadia Edit, Simon Erika, Kónya Judit |
Wiki feldolgozás: | Zajkás Bernadett |
A település a Wikipedián: | http://hu.wikipedia.org/wiki/V%C3%A1t |
weboldal: | http://www.vat.hu/ |
1. Külső kapcsolatok, történeti tudat
1.1. Mit tudnak a község keletkezéséről? Hogyan jött létre?
Pontosan nem tudja, azt hallotta mesélni, hogy a falut nem ezen a helyen, hanem egy közeli dombon kezdték el építeni, innen terjedt aztán tovább. A dombot a régiek Viktorházi dombnak nevezték. (1)
1.2. Melyek a község régi családjai? Sorolják fel ezeket és azt is ha tudnak régen beköltözött s itt gyökeret vert családokról, feljegyezve, hogy honnét kerültek ide.
Horváth, Sali. (1)
1.3. Tudnak-e arról, hogy a faluban valahol, valamikor nagyobb számban települtek-e be,? Honnan, milyen nemzetiségűek?
Vát magyar falu. (1)
1.4. Tudnak-e arról, hogy a faluból költöztek-e nagyobb számba valahova? Hova, mikor?
A fiatalok mind elköltöztek. Volt olyan osztály, ahol 34 gyerek tanult, talán 3 sem maradt itt közülük. Főleg Szombathelyre, Sárvárra mentek el lakni. (1)
1.5. Mely falvakat tartanak magukéhoz leginkább hasonlónak közelebbi vagy távolabbi vidéken? Miben áll a hasonlóság?
Közlekedés szempontjából hasonló Nemesbőd. Főútvonal mentén fekszik. Sárvári, győri, tatabányai járat átmegy rajtuk. Jó a közlekedés mindkét faluban. (1)
1.6. Beletartozik-e a falu valamilyen tájegységbe, népcsoportba, vidékbe? Melyikbe?
Nem tartozik ilyenbe. (1)
1.7. Milyen közeli tájegységről, csoportokról, vidékekről tudnak? Kérdezzük meg, hogy mely községeket sorolják a csoportokba.
Őrséget ismeri. (1)
1.8. Milyen híres községekről tudnak, miről híresek ezek?
Szelete a kastélyáról híres. Állítólag egy Juszuf nevű török származású báróé volt és volt egy gyönyörű kertje csodálatos virágokkal. Az arborétum híres most. (1)
1.9. Csúfolták-e a falut valamivel a környékbeliek vagy az itteniek mely más községekről tudnak-e csúfolódó mondásokat?
Rózsavát a vendéglő az öt rózsához nevű fogadóról nevezték így, mert ez a faluban üzemel. Tuszkos zanatiak: télen a túzokoknak megfagyott a szárnyuk a nagy hidegben, mivel nagyon értékes madarak voltak, a zanatiak nagyon örültek, hogy micsoda jó fogást csináltak. Bezárták őket a pajtába, majd áldomást ittak a kocsmába. Ám a melegben a túzokok szárnya felengedett és elrepültek a zanatiak meg hoppon maradtak. (1)
1.10. Szoktak-e régebben más falvakból házasodni? melyekből gyakrabban, esetleg melyekből nem? Soroljuk fel az emlegetett falvakat, törekedve annak megállapítására, hogy az összeházasodás jelentős vagy szórványos volt.
Szelestéről származik a legtöbb asszony. Bögötről, Porpácról meg Zanatról ritkábban házasodtak. (1)
1.11. Hova szoktak régebben gyakrabban járni: a, vásárra,b, piacra,c, búcsúra. d, búcsújáró helyre?
a) Vásárra:
Szombathely, Sárvár
b) Piacra:
n.a.
c) Búcsúra (Mikor, hova?):
n.a.
d) Hova szoktak régebben gyakrabban járni búcsújáró helyre?
Vát-Szentkút (1)
1.12. Hova szoktak régebben innen munkába járni s milyen munkára? (summás, csépelni, cselédeskedni, stb...)
Főleg Szombathelyre. Vasszilvágyra és Vassurányba répaszedésre, kapálásra. (1)
1.13. Ide ugyanilyen célból honnan szokta jönni munkára?
Nem tudja. (1)
1.14. Készítettek-e a helybeliek eladásra más faluban:
a) kocsikasokat
n.a.
b) vesszőkosarakat
n.a.
c) szalmafonatú edényeket
n.a.
d) szövőbordát
n.a.
e) favillát
n.a.
f) fagereblyét
n.a.
g) faboronát
n.a.
h) egyebet?
n.a.
i) Ha ezeket helyben egyáltalán nem készítették, akkor melyik falvakban lehetett ezeket beszervezni?
n.a.
1.15. Hol készített cserépedényeket használtak?
Szombathelyi. (1)
1.16.
a) Milyen vándorárusok jártak a faluba?
Kópházáról (Sopron környéke) Matild néni ruhákat hozott bugyorban a hátán. Drótos-tótok egy háznál letelepedtek és ide hordták össze az edényeket. Szombathelyről friss péksümetényt háton kosárban hoztak ki. (1)
b) Honnan jöttek?
Kópházáról (Sopron környéke), Szombathelyről
c) Hogy hívják őket (licsések, kránicok, bosnyákok, paprikások, meszesek, faszerszám-árusok, sonkolyosok, deszkások, olaszok, üvegesek, edényfoldozók, fazekasok, stb.)?
Drótos-tótok,
d) Mit árultak?
n.a.
1.17. a)A helybelieknek milyen más falvak határában voltak szőlői jelentősebb számban?
A vátiak nemigen foglalkoztak szőlővel, régen volt itt egy szőlőhegy. (1)
1.17. b) Volt-e a helyi szőlőhegyen más faluban lakónak szőlőbirtoka? (A községeket mindegyik esetben soroljuk fel, a méretekre ügyelve.)
Csak régen volt itt szőlőhegy. (1)
1.18. a) A mai község határában hány egykori vagy mai temetőről tudnak? Soroljuk fel ezek neveit!
Régen volt egy a templom mellett. Az új a falu szélén van. A szentkúti búcsújáróhelynél régebben ún. fehér barátok voltak, nagy épületekben, ott volt egy kripta is. Felszabaduláűs után nem tudni kik szórták ki a csontokat a kriptából. (1)
1.18. b) Tudnak-e a falu határában olyan helyet, ahonnan nagyobb tömegben kerültek elő emberi csontok?
A szentkúti búcsújáróhelynél régebben ún. fehér barátok voltak, nagy épületekben, ott volt egy kripta is. Felszabadulás után nem tudni kik szórták ki a csontokat a kriptából. (1)
1.19. Voltak-e a falunak fogadott ünnepei, melyek és miért?
Búcsú augusztus 20-án Szentkút-búcsú. Szeptember utolsó napján a templom védőszentje: Kozma Demjén búcsú. (1)
2. Termelés, munka
2.1. Használtak-e a két világháború között egymáshoz erősítve 2-3 boronát a szántás elegyengetéséhez? (ritkán, általános, kizárólagos)
Igen, használtak, volt olyan gazda, aki 3 levelű boronával boronált, a szegényebbek 2 levelűvel. (2,3)
2.2. Közepes gazdaságokban a két világháború között a gabonát milyen mértékben vetették kézzel és vetőgéppel?
a) kézi vetés: általános, ritka, nincs
Általában kézzel vetettek.
b) a gépi vetés: általános, ritka, nincs.
Vetőgép a TSZ-ben volt vagy a módosabb családoknál. (2,3)
2.3. Használtak-e villás (a,) és gereblyés (b,) kaszacsapót vagy hajmókot (c)? Melyiket milyen sokan? Melyik mióta ismeretlen?
Gereblyés kaszacsapót használtak, ez volt a legelterjedtebb ezen a vidéken. (2)
2.4. Használtak-e a faluban olyan kéve kötő fát, amelynek vastagabb végén lapos nyílás volt, amibe a sarlót is be lehetett dugni?
Igen, használtak. (2,3) A kévekötő fa finom szilvafából készült. (3)
2.5. Az egyéni gazdálkodás idejében búzából és rozsból hány kévét szoktak a mezőn keresztbe rakni? Hány keresztet raktak összekapcsolva a mezőn és mi volt ennek a neve?
Egy keresztbe 20 kéve tartozott. (2)
2.6. Ismerik-e a kepe szót és ez mit jelent? (Meghatározott számú összerakott kereszt vagy meghatározatlan számú kereszt.)Használták-e ezt a kifejezést a termés mennyiségének a meghatározására?
Igen, ismerik a kepe szót, a termés mennyiségének meghatározásához nem használták. (2) Ismerik a kepe szót. A keresztgabonát hívták kepének. Használták a termés mennyiségének meghatározásához. (3)
2.7. Milyen hosszú volt a csép nyele: 140 cm alatt., 144-155 cm között, 155 cm fölött?
A csép nyele kb. 140 cm hosszú volt. (2,3)
2.8. A két világháború között a gépi cséplés esetén állandó csapat járt-e a géppel, vagy a gazda állította a munkásokat - a gépészen és etetőn kívül - a rokonság, szomszédság köréből?
Igen, gépi cséplés esetén állandó csapat járt a géppel. (2,3)
2.9. A kicsépelt szalmát hogyan hordták kazalba 1930 körül? a, Nyárssal (3-4 m hosszú rúd, amire a szalmát felszúrták és a fej fölött vitték.) Tisztázzuk mikor és hogyan került a faluba és mennyire lett általános? b, Vízszintes rudakon c, Elevátorral d, Egyéb módon
A kicsépelt szalmát nyárson hordták kazalba. (3)
2.10. Melyik évtizedben szűnt meg teljesen a hajdina termelése?
Nem tudják melyik évben szűnt meg a termesztése. (2,3)
2.11. Melyik évtizedben kezdődött és mikor lett általános a burgonya eke után, barázdába való vetése?
Az 1920-as években lett általános. (2) Már gyermekkora óta emlékezett a burgonya eke utáni barázdába vetésére. (3)
2.12. Írjuk le tömören a szénaszárítás munkamenetét (renden forgatatlan szárad, a rendet szétterítették, a rendet forgatták, szénaszárító állványt használtak - ez utóbbi formáját rögzítsük -, hányszor forgatták, milyen egységbe gyűjtötték.)
A szénát villával forgatták át, ha megázott akkor többször, ha nem ázott meg, akkor egyszer kellett átforgatni. Nem használtak állványt. (2,3)
2.13. Mivel, milyen eszközzel hordták a kazalból a napi száraztakarmányt az istállóba (nagyobb méretű kosárban, villával hajdivánnal, - két íjszerű káva -)? Ha valamelyik új, akkor azt honnan ismerték meg?
A kazalból az istállóba talicskával vagy kosárral vitték a takarmányt. (2) Hátaskosárban hordták a szálas takarmányt. (3)
2.14. Jegyezzük fel az igánál (járomnál):
a) az iga felső fájának nevét:
igafőfa
b) a rudat rögzítő szög nevét /gúzs/:
igafőszeg
c) a külső szegek /igaszeg/ nevét:
igaszeg (3)
2.15.
a) Almozáshoz használták-e a fák leveleit?
Használták a fák leveleit az almozáshoz akkor, amikor kevés volt a szalma. (2,3)
b) Milyen mértékben (sokan, kevesen)?
n.a.
c) Melyik évszakban?
n.a.
2.16.
a) A ló befogásánál 1930 körül alkalmaztak-e szügyre erősített tartóláncot?
Igen, alkalmazták a szügyre erősített tartóláncot. (2,3)
b) Melyik mód régibb, újabb?
n.a.
c) Ez utóbbit honnan ismerték?
n.a.
2.17. Mit neveztek szekérnek, mit neveztek kocsinak (teherhordó szekér, lovasszekér, szénaszállító szekér, marhásfogat stb.)?
Szekér: teherhordásra használták. Kocsi: utazni lehetett rajta. (2,3)
2.18. A szálastakarmányt szállító szekér milyen hosszú centiméterben vagy sukkban (1 sukk = kb. 32 cm)? Ha egyáltalán van nyújtott hosszúszekér és vendégoldallal szállítás, akkor tisztázzuk, hogy melyik elterjedtebb és régibb.
Kb. 5 m-es volt. (2) Kb. 6 m-es volt. (3)
2.19. A nyomorúd leszorítása a szekér hátulján milyen eszköz segítségével történt? Írjuk le a formáját és a nevét, és azt is, ha a kötélen kívül nincs más eszköz.
Rudazókötelet használtak, mást nem. (2,3)
2.20. Milyen a lovas szekér, lovaskocsi saroglyája: egyenes, enyhén ívelt, erősen ívelt, nem volt saroglya.
A saroglya erősen ívelt volt. (2,3)
2.21.
a) Írjuk le, rajzoljuk vagy fényképezzük, hogy milyen volt a vesszőből készült szekérkas formája.
Fűzfavesszőből készült a szekérkas.(2,3)
b) Használtak-e kettőt is?
Ha nagy volt a szekér, kettőt használtak. (2,3)
2.22. Szokták-e a vonómarhát paktokltatni s melyik évszakban? Sokan, kevesen, csak ökröket vagy teheneket is.
Igen, a sánta lábfájós tehenet vagy ökröt szokták patkolni. Leginkább nyáron, mert akkor ment a legtöbbet és akkor sántult le. (2,3)
2.23. A fejőedény régi neve?
Zséter. (2)
2.24. A befogott marhát milyen szavakkal
a) indítják
No!
b) terelik jobbra
Hik!
c) és balra
Hejsz! vagy Hajsz! (2,3)
2.25. Milyen szavakkal hívogatják a disznót?
Coca ne, coca ne. (2,3)
2.26. Milyen szavakkal hívogatják a tyúkot?
Pipi ne, pipi. (2,3)
2.27. Milyen szavakkal hívogatják a kutyát?
A nevén hívják. (2,3)
2.28. Kender és len töréséhez milyen eszközt használtak? (Tilót típusú törőt, lábbal mozgatott kötyüs törőt, törővályut, sulykot.)
Kendertörővel. (3)
2.29.
a) Milyen típusú rokkát használtak s mi a neve: fekvő (a), ferde (b), álló (c)?
Nem használtak rokkát. (2,3)
b) A két kerék egymáshoz viszonyított helyzete.
n.a.
3. Ház és háztartás
3.1. A mai község határán volt-e korábban több egymástól elkülönülő házcsoport, aminek külön neve is volt (esetleg korábban önálló falú?
a) Hogy hívták ezeket?
Igen, volt a község határán több elkülönült házcsoport. Ennek tulajdonosa, özv. Csillag Gézáné grófnő.Szentkútmajor, Emiliamajor, Afrikamajor
b) Miért volt így?
Ezek a házcsoportok majorsági területek voltak
c) Tudnak-e arról, hogy a községnek mindig itt volt-e a helye, vagy máshonnan települtek át a határ valamelyik részéről? Melyikből?
A község helye sem volt mindig ott, ahol most. Korábban Porpác felé volt egy ófalu. (4,5,6)
3.2. Melyik évtizedben bontották le az utolsó boronából készült lakóházat? Ahol ilyen nem volt, ott az utolsó favázas sövényházak végső megszűnését nyomozzuk.
Nem tudtak választ adni erre a kérdésre. (4,5,6)
3.3. Hogyan alakították át a régi szabadkéményes és füstöskéményes házak füstvezetékét. (Hova helyezték a kéményt: falba, fal mellé? Szabad kémény esetén hogy történt ez? Mióta építenek (évtized) kizárólag zárt kéményt?
A korábbi szabadkéményes és füstöskéményes házakat ledöntötték. Kb. 8-10 éve az utolsót is és ezeket teljesen újjáépítették. 1912-ben már csak zártkéményest készítettek. Magánházak építésekor kezdték a zártkémény építését. (4,5,6)
3.4. A legrégibb házakon a szoba + konyha + kamra résznek hány bejárata volt a szabadba? Hova nyíltak ezek az ajtók? (Pitvarba, tornácra, gangra, udvarra, stb.)
A szabadba általában egy ajtó nyílt, a konyhára pedig egy vagy kettő. A szabadba nyíló ajtó közvetlenül a tornácra nyílott. (4,5,6)
3.5. Állapítsuk meg azt, hogy volt-e a faluban kereszt-mestergerendás ház. (Ez esetben a padlásgerendák a ház hossztengelyének irányában feküdtek. Ha ilyent látunk, biztosra vehetjük a kereszt-mestergerenda egykori létét.) Előfordul-e földfalú házaknál mestergerenda?
Természetesen volt a faluban kereszt-mestergerendás ház. A földfalú házaknál is ez volt inkább a jellemző. A padlás egyben magtár is volt és ez tartotta. (4,5,6)
3.6. Melyik évtizedben lett általános a rakott sparheltek használata a faluban?
Az ő idejükben már csak néhány ilyen létezett. Az első rakott tűzhely kezdeti időpontját a múlt századra tették. (Konkrét dátummal nem szolgáltak.) (4,5,6)
3.7. Melyik évtizedben lett általános a kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak” „tömbházak” építése? Mikortól kezdve nem építenek már egysoros (szoba+konyha+kamra+szoba, kamra egyvégtében) házakat?
A kontyolt tetejű, nagyjából négyzet alaprajzú „kockaházak”, „tömbházak” építésének időpontját a II. világháború utánra tették. Kb. az egysoros házak eltűnését is erre az időszakra tették. Az egysoros házak építésének legfontosabb okát a szűk telkekben látták. (4,5,6)
3.8. Tudnak-e olyan régi házról, amelynek szobájában egykor a konyhából fűtött kemence volt és nem kályha?
Tudnak, de azokat már elbontották. (4,5,6)
3.9. A konyhai kemencét hova építették: a, a konyha padlószintjére b, alacsony 10-20 cm magas emelvényre, padkára c, normál magasságú 50-70 cm magas padkára
Konyhai kemencét különböző mélységre építették. Előfordult olyan hely, ahol a padlószintre és volt olyan, ahol 10-20 cm magas padkára építették. Volt olyan kemence, amelybe föl lehetett mászni és úgy tisztították. Ezt mászókéménynek vagy bőkéménynek is nevezték. (4,5,6)
3.10. Volt-e kiugró középrészes (torkos) pajta, illetve L alaprajzú, sokszögű, továbbá leeresztett oldaltoldású pajta? (A fennálló pajtákról készítsünk egészen vázlatos alaprajzot, méretek nélkül, de az egyes részek nevének rögzítésével.
Mindegyik előfordult. A leeresztett oldaltoldású pajtában az oldaltoldásban tartották a pelyvát, ezt nevezték pelyvakutyának. (4,5,6)
3.11. Kemencében, kályhában, nyílt tűzön főzés esetén hogyan használták a fazékkiszedő villát? a, Egyik ágát akasztották a fazék fülébe. b, Két ág közé fogták a fazekat. c, kerekes kiszedővillát alkalmaztak. Mi volt ezeknek a neve?
Ezt már nem tudják. (4,5,6)
3.12.
a) Savanyítottak-e egészben tarlórépát törköly között vagy más módon?
n.a.
b)Savanyítottak-e egészben káposztafejeket?
Savanyítottak káposztát, de egész káposztafejeket nem, viszont egész leveleket igen. (Ez a töltött káposztához kellett.) A káposzta közé kerékrépát is szeleteltek és mikor fogyasztás közben ezek a szeletek előkerültek, az mindenki számára csemege volt. (4,5,6)
3.13. Melyik évtizedben szűnt meg általánosan a kenyér házi sütése? (Nem készítése!)
Még 1949-ben is sütöttek otthon kenyeret. Ennek megszűnése a malmok államosításával volt kapcsolatban. (4,5,6)
3.14. Régen milyen formájú kenyértartót használtak a kamrában: csillagos forma, vesszőíves, stb.? Egy faluban többféle is lehetett.
A vesszőíves, és egyéb formájú kenyértartó volt használatban.(4,5,6)
3.15. Használtak-e füllel ellátott dongás vajköpülőt? Ha lehet, készítsünk rajzot vagy fényképet róla.
Igen, használtak. (4,5,6)
3.16. A fából készült hajdina- és kölestörők ütőjéről készítsünk vázlatrajzot! (Lehetett áttört nyelű, forgórészeknél keskenyített, stb.
Nem nagyon termeltek ezen a területen hajdinát, így nem is emlékeztek ezekre az eszközökre. (4,5,6)
3.17. Hajdinából, ahol ez nem volt kölesből, liszttel sűrítve készítenek-e olyan kását, amit aztán kiszaggatva fogyasztottak? A készítés lényeges mozzanatait írjuk le. Mi a neve (ganca, gánica, stb.)?
Készítettek, de készítési módját már nem tudják. Volt hajdinapogácsa és gombóc. (Gánicának a kukoricából készült ételt nevezték.) (4,5,6)
3.18. Milyen formájú töltetlen kalácsokat szoktak sütni: karácsonyra, húsvétra, mindenszentekre, lakodalomra? (pl. fonott hosszúkás, fonott kör alakú, sima kör alakú, kifli alakú, rácsos kör alakú. (Lehetőleg készítsük róla rajzot. Mi volt ezek neve?
Karácsonyra fonott kalácsot (itteni neve kalinkó), méghozzá kör alakú fonottat. Lakodalomra pedig hosszút készítettek, fonott hosszúkás alakút. (4,5,6)
3.19. Mióta és hogyan készítenek gyakrabban lecsót? (A lényeg a lecsó összetételi arányának tisztázása: mennyi paradicsom, hagyma, krumpli, paprika került bele; milyen volt ezek aránya?
Háború után kezdtek itt lecsót készíteni. Zöme paprika, tesznek bele ízesítésnek kolbászt. (4,5,6)
3.20. Mióta fogyasztanak (évtizednyi pontossággal) rendszeresen nyers paprikát és paradicsomot?
Mióta él, ő már fogyasztja nyersen a paradicsomot és paprikát. Bár hangsúlyozta, hogy nyersen inkább a gyerekek csemegéje. A II. világháború előtt azért gyakrabban fogyasztották a hagymát és főtt cukorrépát kenyérhez. (4,5,6)
3.21. Milyen sült tésztát tettek a „karácsonyi asztalra” (szenteste, ünnepi asztalra)?
A „karácsonyi asztalra” a legfontosabb sült tészta a kalács volt. Ezen kívül készítettek kukoricából egy kicsi kenyeret, amit Jézus kenyerének hívtak. Ételek közül fontos volt az édeskáposzta. (4,5,6)
3.22.
a) Régen viseltek-e a férfiak ünnepre széles gatyát felsőruhaként?
Igen, hétköznapra is. Az 1920-as, 30-as évekre volt jellemző. (4,5,6)
b) Hány szélből készült?
A szélek számát nem tudták meghatározni. Illetve azt mondták, hogy ez már nem volt olyan nagyon széles. (4,5,6)
3.23. Melyik évtizedig viseltek az asszonyok derékban rögzített szoknyát réklivel vagy blúzzal? (Ennek ellentéte az egyberuha.)
Talán az 1950-es évekig viselték a nagyanyák és az öregasszonyok. (4,5,6)
3.24. Szoktak-e a faluban az asszonyok is vásznat szőni, s melyik évtizedben szűnt meg ennek gyakorlata?
Szoktak, volt szövőszék is a faluban több helyen. (4,5,6)
3.25. Melyik évtizedig volt „kötelező” az asszonyok számára az udvaron kívül a fejkendő viselete?
Még az ő fiatal éveikben kötelező volt ez a viselet. (4,5,6)
3.26. Szokásban volt-e és meddig az, hogy a lakószobában két ágyat párhuzamosan egymás mellé tettek?
n.a.
4. Család, közösség, világkép
4.1.
a) Melyik évszakban (hónapban) tartották 1910. körül a legtöbb esküvőt?
Farsangkor tartották a legtöbb esküvőt.(4,5,6)
b) Melyik évszakban nem tartottak esküvőt?
Nagyböjtben és adventkor nem volt egyáltalán semmi mulatság, a Katalin napi bál után nem lehetett táncolni, azt tartották, hogy akkor „letáncolják a barackot”. (4,5,6)
4.2. Melyik nap volt a héten az esküvő megtartásának hagyományos napja?
a) 1910 körül:
szombat és vasárnap.
b) 1930 körül:
szombat volt a héten az esküvő tartásának hagyományos napja. (4,5,6)
4.3.
a) Hol szokták tartani a lakodalmat? Csak az egyik fél házánál? Melyiknél?
A lakodalmat a lányos háznál tartották.
b) Hol volt és mikor a főétkezés, illetve volt-e két egyenrangú étkezés?
A lányos háznál volt a főétkezés.
c) Ha két helyen volt a lakodalom, hogyan oszlottak meg a vendégek?
A menyecsketánc után a fiús háznál folytatták, de oda már nem minden vendég ment át. (4,5,6)
4.4.
a) Hol zajlik le 1980 körül a lakodalom? (Figyelemmel az előző pontban foglaltakra.)
Ritkán tartják otthon a lakodalmat, ha igen, akkor sátrat készítenek, régen a szobát ürítették ki. Az 1960-as évek derekától jött szokásba a helyi, vagy szombathelyi étteremben tartott lakodalom. (4,5,6)
b) Mennyire és mióta szokás a lakodalom nem otthon való tartása?
Az 1960-as évek derekától
4.5. Meghívás módja a lakodalomban (kit hívnak /vőfély, szülők, vendéghívogatók, jegyespár, levél, stb./, hányszor, és a lakodalomhoz viszonyítottan milyen időpontban?)
a) 1910 körül:
A vendéghívó felbokrétázott bottal körbejárta a meghívottakat és a jegyespár nevében meghívta őket, legalább 3-4 héttel a lakodalom előtt. Egyszer ment végig.
b) 1930 körül:
Mostanában a menyasszony és a vőlegény keresi fel a meghívottakat, a távoliakat esetleg csak meghívón értesítik, az esküvő előtt legalább egy hónappal. (4,5,6)
4.6.
a) Volt-e a lakodalom során szándékolt tányér- (tál, cserép) törés és hol?
Szándékolt tányértörés nem volt. (4,5,6)
b) Ki, mikor és miért tört cserepet?
n.a.
c) Volt-e valamilyen szövegmondás ezzel kapcsolatban? =
n.a.
d)Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.7. Tánczene. (A tánczene esetleges időbeli változásait rögzítsük!)
a) Általában honnan hoztak zenészeket: helybelieket, más falusiakat?
Vépről vittek cigányzenészeket.
b) Milyen hangszereken játszottak?
hegedű, bőgő, cimbalom szokott lenni.
c) Hány főből állott a zenekar?
2-3-4 zenész játszott.
d) Mikor lép a gombos és tangóharmonika a zenekarba?
A tangóharmónika jóval korábban volt, 1920-30-as években és előtte. (4,5,6)
4.8. Lucázás
a) Volt-e lucázás és mely napon?
December 12-én este,és 13.-án este.
b)Írjuk le tömören a szokást (alakos - nem alakos, köszöntés, zene, szalma, törek, fatuskó stb. elemekkel). A kötött szöveget szó szerint írjuk le.
a lányos házaknál a legények szalmát szórtak szét jó vastagon, ez volt az ún. „szalmaterítés”. Öregleányok kapujába pemetet és kuruglát akasztottak. December 13-án este volt lucázás. A legények a kötényükbe pelyvát kötöttek, szétszórták a házban. A kisfiúk csak egy szénacsomót hoztak, arra térdeltek, úgy mondták a verset. (4,5,6) „Luca, Luca kity-koty, tojjanak a tiktyok, Ludjuk, üllősek legyenek! Fejszéjök, furojok úgy megálljon a helyében, Mint egy szálfa a tövében. Annyi zsírjok legyen, mint a kútban a víz! Annyi töpörtőjük legyen, mint a tengerben a föhény! Annyi pénzök legen, mint a pelyvakutyóban a pelyva! Olyan vastag szalonnájuk legyen, mint a mestergerenda! Olyan hosszú kolbászuk legyen, mint a falu hossza! Adjon Isten száz malacot, egy ludast!”
Ha kevés pénzt kaptak: „Adjon Isten egy malacot, száz ludast.” Vagy: „Egy tyúkjuk legyen, az is sánta!” Lányos háznál már pajkosabb szöveget mondtak: „A lányuknak akkora melle legyen, mint a bugyogakorsó! Olyan hoszsú fogai legyenek, mint a tarlóhuzógrábla! Akkora feneke legyen, mint a kemence szája!” (4,5,6)
4.9. Regölés
a) Melyik napon szoktak regölni?
István napján szoktak regölni.
b) Meddig élt ez a szokás?
Elvétve még 1-2 éve is jártak, általánosságban az 1960-as évekig élt a szokás.
c) Kik regöltek: legények, gyerekek?
Csak fiúk mentek, kisebbek és legények is, lányos házhoz az udvarló. A nagyobbak bort, a kisebbek pénzt kaptak. (4,5,6)
d) Ha lehet, írjunk le teljesebb szöveget.
n.a.
4.10. Vannak-e, voltak-e nagyobb számban öreglegények?
A kb. 1000 lakosú faluból 1 % körül volt az öreglegények száma, a testi hibásak nem tudtak megnősülni. (4,5,6)
4.11. X-el díszített tejesfazék
a)Ismeretes-e az X-el díszített tejesfazék?
Nem ismerték az X-el díszített tejesfazekat. (4,5,6)
b)Hány X .- esetleg kereszt - volt rajtuk?
n.a.
c) Hol szerezték be ezeket?
n.a.
4.12
4.12.1. Szoktak-e az év valamelyik napján fáklyát, söprű vagy valami más tárgyat meggyújtva a levegőbe dobni?
Nem volt szokás. (4,5,6)
a) Melyik napon,
n.a.
b) miért,
n.a.
c) kik végezték?
n.a.
d) Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.12.2. Szoktak-e valamilyen ünnepi alkalommal (pl. karácsony) szabadban (nem melegedés vagy társas összejövetel céljából) tüzet gyújtani?
Nem volt szokás. (4,5,6)
a) Melyik napon,
n.a.
b) miért,
n.a.
c) kik végezték?
n.a.
d) Meddig élt ez a szokás?
n.a.
4.13. Írjuk le tömören, hogy Miklós-nap (december 6.) milyen szokások voltak régen? Jegyezzük le az alakoskodás kellékeit (öltözet, láncos bot, stb.)
Krampusznak öltözött férfiak járták a falut, lányokhoz vagy a tollfosztóba jártak, ott szétfújták a tollat. Megesett, hogy gyerekeket is kiloptak a házból, majd ledobták őket a hóba. (4,5,6)
4.14. Soroljuk fel a betlehemes játék szereplőit, nevükkel együtt.
Fiúk játszották: pásztorok és az angyal voltak a szereplők. (4,5,6)
4.15. Kiket tiszteltek az állatok védőszentként (Szt. György, Szt. Ferenc, Szt. Márton, Szt. Vendel, Szt. Antal, stb.) , ki melyik állaté?
Szent Vendelt a barmok védőszentjeként tisztelték. (4,5,6)
4.16. Mivel szokták ijesztgetni régen a kisgyermekeket?
Kankussal és Mumussal szokták ijesztgetni a gyerekeket. (4,5,6)
4.17. Diódobálás
a) Volt-e valamelyik napon (karácsony, szenteste,- templomban, lakásban, stb.) diódobálás?
Nem volt ilyen szokás (diódobálás). (4,5,6)
b) Mikor, hol, miért?
n.a.
c) Írjuk le tömören a szokást?
n.a.
4.18. Milyen alakot láttak a régiek a holdban (fát, tüskét vágó embert, rőzsét szállító embert, szántó, trágyát hordó embert, stb.)?
Tüskevágó embert láttak a régiek a holdban. (4,5,6)